# data[].attributes.headline
Переглянь біографію 

# data[].attributes.subject
Переглянь біографію 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Якби ви знали, паничі..."

Якби ви знали, паничі,
Де люде плачуть живучи,
То ви б елегій не творили
Та марне Бога б не хвалили,
На наші сльози сміючись.
За що, не знаю, називають
Хатину в гаї тихим раєм.
Я в хаті мучився колись,
Мої там сльози пролились,
Найперші сльози; я не знаю,
Чи єсть у Бога люте зло!
Що б у тій хаті не жило?
А хату раєм називають!

Не називаю її раєм,
Тії хатиночки у гаї
Над чистим ставом край села.
Мене там мати повила
І, повиваючи, співала,
Свою нудьгу переливала
В свою дитину... В тім гаю,
У тій хатині, у раю,
Я бачив пекло... Там неволя,
Робота тяжкая, ніколи
І помолитись не дають.
Там матір добрую мою,
Ще молодую, у могилу
Нужда та праця положила.
Там батько, плачучи з дітьми
(А ми малі були і голі),
Не витерпів лихої долі,
Умер на панщині!.. А ми
Розлізлися межи людьми,
Мов мишенята. Я до школи -
Носити воду школярам. /223/
Брати на панщину ходили,
Поки лоби їм поголили!
А сестри! сестри! Горе вам,
Мої голубки молодії,
Для кого в світі живете?
Ви в наймах виросли чужії,
У наймах коси побіліють,
У наймах, сестри, й умрете!

# data[].attributes.attachment_link.title
Біографія Тараса Шевченка

# data[].attributes.attachment_link.description
Інтерактивна біографія Великого Кобзаря українського народу в сучасному вигляді

# data[].attributes.headline
Виконай завдання

# data[].attributes.subject
Виконай завдання

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Людмила Скрипник 

# data[].attributes.attachment_link.title
Життя Т.Шевченка в картинах і датах

# data[].attributes.attachment_link.description
Розглянь картини, прочитай відомості про життя Кобзаря і запиши рік, коли це відбувалося (роки можуть повторюватися)

# data[].attributes.headline
А тепер трохи арифметики: біографія в числах

# data[].attributes.subject
А тепер трохи арифметики: біографія в числах

# data[].attributes.body
47 років - прожив Шевченко

24 роки – був кріпаком

10 років – був у засланні

14 років – прожив в Україні

3 роки - провів в окремих поїздках

# data[].attributes.headline
Шевченко у міжнародному контексті: Тарас і Казахстан

# data[].attributes.subject
Шевченко у міжнародному контексті: Тарас і Казахстан

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
імені Т.Г. Шевченка

# data[].attributes.attachment_link.title
КАЗАХСТАН - друга батьківщина Шевченка

# data[].attributes.headline
Шевченко у міжнародному контексті: Тарас і Казахстан

# data[].attributes.subject
Шевченко у міжнародному контексті: Тарас і Казахстан

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
На початку січня в Казахстані почалися масові протести. Ледь не вперше про країну написали всі світові ЗМІ: від The New York Times до The Times of India. Українські медіа також пильно стежать за подіями - здалеку. Утім, Казахстан значно ближчий до України, ніж здається. Принаймні, історично та культурно. Ми зібрали 5 цікавих фактів, які це доводять.

Авторка тексту: Ангеліна Грицей
Тарас Шевченко перебував на засланні в Казахстані
У заслання Тараса Шевченка відправили 1847 року за царським указом Миколи І. Згідно з ним, поетові було заборонено писати та малювати. Звісно, митець проігнорував заборону. За період заслання він створив близько 20 повістей, 120 віршів і 450 картин.

Шевченко нотував свої твори в саморобних зошитах, які ховав у халяву чобота. У них він часто співчував знедоленим місцевим і критикував кріпацтво.

Кобзар залюбки досліджував казахську культуру та природу. Наприклад, у повісті "Близнюки" він описав побут місцевих, а на відомій картині "Казашка Катя" зобразив жінку, яка працювала в родині коменданта Новопетровського укріплення. Шевченку подобалося спілкуватися з населенням краю: казахи нерідко приходили до нього погостювати та попозувати для зарисовок. Вони називали його "акин Таразі", або "поет Тарас".

Сьогодні в Казахстані продовжують вшановувати українського митця. На його честь названі вулиці в багатьох містах країни, зокрема в столиці Нур-Султані. До 1991 сучасне місто Актау, обласний центр Мангістауської області, мало назву Шевченко, а в місті Форт-Шевченко ще з 1932 року працює найбільший меморіальний музей Тараса Шевченка за межами України.

У Казахстані велика українська діаспора

Картина "Казашка Катя"

Офіційно, за переписом 2009 року, у Казахстані проживають 333 тисячі етнічних українців. Неофіційно їхня кількість може сягати 800 тисяч. Перші масові переселення розпочалися в другій половині 18 століття. Спочатку до краю примусово засилали гайдамаків, а потім ще й запорозьких козаків. Водночас до Казахстану добровільно переселялися безземельні українські селяни, які шукали "вільних земель".

Своєрідна "селянська колонізація" посилилася після скасування кріпацтва в 1861 році. Найбільше вихідців із України прибуло до Казахстану в перші роки Столипінської аграрної реформи, яка розпочалася 1906 року. За 20 років кількість українців у Казахстані зросла з 87 до 700 тисяч. У 1917 році вони становили 10,5 % від усього населення.

Наступна хвиля міграції почалася в 1930-х роках. Тоді в УРСР розпочалися колективізація, індустріалізація та масові репресії. До Казахстану відправляли розкуркулених селян. Після приєднання західноукраїнських земель до СРСР у 1939 туди почали депортувати ще більше українців.
У Казахстані також був штучний голод
Востаннє українці масово переїжджали до Казахстану в період освоєння цілинних земель - із 1954 по 1960 рік. Тоді за "комсомольськими путівками" й "оргнаборами" прибуло понад 300 тисяч громадян УРСР.

Штучний голод, або зулмат, у Казахстані тривав із 1930 по 1933 рік. За припущеннями, унаслідок нього померли 1,3 мільйона етнічних казахів, або від 38 до 42 % усіх казахів. У деяких джерелах йдеться, що померло 2,3 мільйона людей. Казахи стали меншиною для своєї країни аж до падіння Радянського Союзу.
В одній із казахських шкіл вивчають українську мову
Як і в Україні, репресивна влада впроваджувала режим "чорних дошок" у поселеннях. Місцеві не могли виїжджати за межі певних територій, купувати продукти або вести торгівлю. Деякі вчені стверджують, що цей голод був геноцидом. Проте консенсусу в науковій спільноті щодо цього поки немає.

Казахстан - єдина центральноазіатська країна, де офіційно вивчають українську мову та літературу в закладі середньої освіти. Ідеться про комплекс "Дитячий садок-школа-гімназія № 47" у столиці Нур-Султані.
У Казахстані перейменовують міста
Часом діти вивчають мову не лише на уроках, а й у неформальному середовищі. Наприклад, на спортивних заняттях, розважальних заходах і екскурсіях. Про це пишуть на сторінці закладу у Facebook.

В Україні перейменували Дніпропетровськ на Дніпро, а Кіровоград - на Кропивницький. У Казахстані натомість повертаються до питомо казахських назв і позбуваються залишків царського режиму. Наприклад, місто Гур'єв перейменували на Атирау, Усть-Каменогорськ - на Оскемен, а Семипалатинськ - на Сємєй.

Професор Павлодарського університету Карикбай Алдабергенов, один з ініціаторів перейменувань, в інтерв'ю BCC Україна каже, що корінні назви можуть допомогти консолідувати суспільство.

"На самому початку незалежності висувалися вимоги віддати території північного Казахстану Росії. А якщо раптом це станеться знову? Знову скажуть передати міста з російськими назвами Росії. Тому, якщо перейменування таки відбудеться, ми всі будемо єдині", - пояснює пан Алдабергенов.

# data[].attributes.attachment_link.title
Казахстан та Україна: 5 цікавих фактів, що поєднують дві країни

# data[].attributes.attachment_link.description
На початку січня в Казахстані почалися масові протести. Ледь не вперше про країну написали всі світові ЗМІ: від The New York Times до The Times of India. Українські медіа також пильно стежать за подіями - здалеку. Утім, Казахстан значно ближчий до України, ніж здається. Принаймні, історично та культурно.

# data[].attributes.headline
Інтеграція з музикою

# data[].attributes.subject
Інтеграція з музикою

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Шпилясті кобзарі

# data[].attributes.attachment_link.title
Шпилясті кобзарі – Бандуристе, орле сизий

# data[].attributes.headline
Порівняйте, як балада Шевченка «Причинна» отримала прояв у різних жанрах мистецтва

# data[].attributes.subject
Порівняйте, як балада Шевченка «Причинна» отримала прояв у різних жанрах мистецтва

# data[].attributes.attachment_link.title
CHECHURA Project – Причинна  (офіційне live-відео)

# data[].attributes.headline
Інтеграція з музикою                                               Чи можуть звучати твори Тараса Шевченка актуально сьогодні?  

# data[].attributes.subject
Інтеграція з музикою                                               Чи можуть звучати твори Тараса Шевченка актуально сьогодні?  

# data[].attributes.attachment_link.title
ДримбаДаДзига... Не так тії вороги... Ольга Троян... Галина Бабій.

# data[].attributes.headline
Інтеграція з мистецтвом: Тарас і сучасний арт

# data[].attributes.subject
Інтеграція з мистецтвом: Тарас і сучасний арт

# data[].attributes.headline
Інтеграція з музикою

# data[].attributes.subject
Інтеграція з музикою

# data[].attributes.attachment_link.title
Хочу ЩЕ! - Тополя (за уч. Х. Валович, слова Т. Шевченка // Official video)

# data[].attributes.headline
Інтеграція з музикою

# data[].attributes.subject
Інтеграція з музикою

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Таблоїд Волині

# data[].attributes.attachment_link.title
Скрябін -  Ох не однаково мені

# data[].attributes.headline
Інтеграція з музикою

# data[].attributes.subject
Інтеграція з музикою

# data[].attributes.attachment_link.title
Тартак — Косар

# data[].attributes.headline
Порівняйте, як балада Шевченка «Причинна» отримала прояв у різних жанрах мистецтва

# data[].attributes.subject
Порівняйте, як балада Шевченка «Причинна» отримала прояв у різних жанрах мистецтва

# data[].attributes.attachment_link.title
Причинна | Трейлер №1 (2017)

# data[].attributes.headline
Інтеграція з музикою

# data[].attributes.subject
Інтеграція з музикою

# data[].attributes.attachment_link.title
КОМУ ВНИЗ - Суботів

# data[].attributes.headline
Інтеграція з мистецтвом: Тарас і сучасний арт

# data[].attributes.subject
Інтеграція з мистецтвом: Тарас і сучасний арт

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Зеркало недели | Дзеркало тижня | Mirror Weekly

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Полтавець Юрій Шаповал створив серію картин під назвою "Григорович". Головним героєм серії став великий український поет Тарас Шевченко.

На одній з картин Шевченко робить селфи на айфон, на іншому полотні він з шинами та каністрою бензину їде автостопом до Москви, на третій - несе службу в зоні АТО, на четвертій - робить татуювання Володимиру Путіну.

Першою роботою в серії стала картина "Григорович проти". Шевченко зображений на ній як активний учасник Майдану. До речі, ця картина згодом з'явилася на поштовій марці, яку випустили представники української асоціації Нової Зеландії.

"Старий образ Тараса Шевченка - образ такої сільської напівграмотної людини в кожусі і шапці - нав'язувався комуністичною пропагандою. Але, якщо подивитись глибше біографію поета, то можна побачити, що він жива людина, а радості життя йому зовсім не чужі", - так Юрій Шаповал говорить про свої роботи.

Картини полтавського художника викликають неоднозначну реакцію у глядачів. Юрій зізнається, що через роботу, на якій зображені Шевченко і Путін, російські користувачі часто пишуть йому образи і погрози. Втім, далеко не всі українці позитивно сприймають портрети Кобзаря в індіанських пір'ях або з маленькою собачкою в руках.

"Використовуючи образ Шевченка я намагаюся зачепити актуальні теми, які хвилюють мене і суспільство. Багато нашіх співвітчизників дуже поверхнево мислять. У картинах є і гумор, і, звичайно, фантазія. Я приміряв на Тараса Григоровича різні образи. Наприклад, у мультфільмі про черепашок-ніндзя мені подобався мудрий вчитель-щур, і на його місці в моїй картині виявився Шевченко", - розповів ZN.UA Юрій Шаповал.

Картини Шаповала зберігаються в київському музеї Тараса Шевченка. Зараз у серії "Григорович" 12 робіт, але до наступної річниці народження українського поета митець планує створити ще 8 або 9 картин.

# data[].attributes.attachment_link.title
Полтавський художник зобразив Тараса Шевченка з автоматом в АТО

# data[].attributes.attachment_link.description
Полтавець Юрій Шаповал створив серію картин під назвою "Григорович". Головним героєм серії став великий український поет Тарас Шевченко . На одній з картин Шевченко робить селфи на айфон, на іншому полотні він з шинами та каністрою бензину їде автостопом до Москви, на третій - несе службу в зоні АТО, на четвертій - робить татуювання Володимиру Путіну.