# data[].attributes.body
Nafta je gusta, uljasta tekućina tamne boje. Lako je zapaljiva i hlapljiva i gustoća joj je manja od vode. Nafta je homogene smjesa sastavljena većinom od ugljikovodika i sadrži kisik, dušik i sumpor.

# data[].attributes.body
U svijetu je mnogo teorija o nastanku nafte. Većina znanstvenika govori da je nafta organskog podrijetla koja je nastala od ostataka uginulih sitnih organizama. U tom slučaju životinje bi prekrivao mulj i pijesak koji stvara visok tlak, u takvim uvjetima bakterije bi razlagale uginule životinje i stvarale naftu.

# data[].attributes.body
Nafta se nalazi svugdje, i u moru i na kopnu. Naftu na kopnu dobivamo bušenjem zemlje što se zove bušotina. Isto tako naftu možemo dobiti platformama. Kada nafta izbije na površinu tankerima, cisternama ili naftovodima, odvozi se u rafinerije gdje se i prerađuje.

# data[].attributes.body
Nafta se uglavnom koristi za benzin i za dobivanje električne energije u termoelektranama. Također je jako bitna u stvaranju plastike, deterdženata, lijekova itd. Postoji i petrokemijska industrija koja proizvodi proizvode koje ovise o nafti i plinu.

# data[].attributes.body
Nafta ima puno prednosti i nedostataka. Jedna od najvažnijih prednosti nafte je benzin te dobivanje mnogih plastičnih proizvoda, a može se koristiti u liječenju nekih kožnih bolesti. Iako ima puno dobrih strana, tu su i loše. Najveća loša strana nafte je veliko zagađenje prirode izgaranjem nafte. Nafta šteti i morskom i kopnenom životu. Izlijevanjem nafte u vodu nastaje crna mrlja u vodi koja sprečava dotok sunčevih zraka potrebnih za vršenje fotosinteze, hranjenje organizama i disanje. Nafta kopnu šteti izgaranjem dima koji loše djeluje na ljudski i životinjski ogranizam.

# data[].attributes.body
Plin je prozirna tvar, bez mirisa i okusa pa se miješa s neugodnim mirisima da uočimo kako plin curi. Plin nije otrovan, ali je zagušljiv. Plin je smjesa metana s nešto malo etana i propana, a može sadržavati i ugljikov dioksid, sumporovodik, dušik, a ponekad helij i živu.

# data[].attributes.body
U podzemnim plinskim ležištima se prirodni plin nalazi pod tlakom, pa se bušotinama dovodi na površinu. Ako je plin u ležištu okružen vodenim bazenima, primjenjuje se vodonaporni režim, s početkom iskorištavanja u njih prodire voda iz akvifera pomoću kojih se energija stalno nadoknađuje. Baš zbog toga se tlak u ležištima snižava sporije, a voda zarobljava plin pod visokim tlakom.

# data[].attributes.body
Prirodni plin se kao i nafta nalazi u prirodnim ležištima iz kojih plin ne može izaći prema površini. Ležišta se dijele na: ležišta suhog plina, iz kojih se dobiva samo plin te ležišta vlažnog plina, iz kojih se dobiva i malo kondenzata, koji se stvaraju tek na tlaku i temperaturi koji vladaju na površini.
Najveća nalazišta plina su u Ivanić Gradu, Molvi, Okoli, Kutini...

# data[].attributes.body
Plin se koristi u kućanstvu, kao sredstvo za grijanje i kao alternativno gorivo za pogon motornih vozila.

# data[].attributes.body
Plin je sastavom najčišće gorivo jer sagorijevanjem plina nastaje najmanje ugljikova dioksida koji šteti. Plin također služi za kuhanje na plinskoj peći. Loša stvar kod plina je to da kad dođe do nekog kvara iz uređaja koji koristi plin dolazi do curenja plina koji šteti okolišu.

# data[].attributes.body
Ugljen je vrsta fosilnog goriva, najčešće crne boje s 30-95% ugljika pomiješanog s malim količinama sumporovih i dušikovih spojeva

# data[].attributes.body
Ugljen je prvi put nastao raspadanjem biljnih tvari u močvarama prije 300 milijuna godina. Temperatura i tlak su rasli te je bez kisika i djelovanjem bakterija nastao ugljen, taj proces zove se pougljenjivanje. Također postoji i umjetni ugljen koji je nastao zagrijavanjem raznih organskih tvari bez kisika, taj proces se zove suha destilacija.

# data[].attributes.body
Ugljen se vadi iz ugljenokopa.

# data[].attributes.body
Ugljen se najčešće koristi kao gorivo za pečenje, u proizvodnji gume, pastela, odjeće, plastike i parfema. Ugljen je također dobar za pročišćavanjem tijela nakon trovanja hranom

# data[].attributes.body
Prirodni ugljen se prema sastavu dijeli na kameni i smeđi ugljen, kameni ugljen je antracit, a smeđi lignit. Najpoznatije vrste umjetnog ugljena su drveni ugljen i koks.

# data[].attributes.body
Ugljen se u većini slučajeva koristi nakon trovanja hranom te za izbjeljivanje zubi. Izgaranjem ugljena dolazi do ispuštanja štetnih plinova kao što su dušik i sumpor.

# data[].attributes.body
Voda, vjetar i energija valova su izvori energije kojima možemo zamijeniti fosilna goriva. Pomoću hidroelektrana, solarnih panela i vjetrenjača dobivamo energiju koju možemo koristiti a da ne štetimo okolišu.