# data[].attributes.body
Energiarada kulgeb mööda paiku, kus inimene võib tunda end imehästi ja taastada oma elujõudu.
Rada on 1,7 km pikk ning algab ja lõpeb Küngassaarel Paemuuseumi juures. Energiarada kulgeb ümber Porkuni järve loodeotsa, suundudes seejärel Porkuni parkmetsa.
Mõisaajast pärinevas parkmetsas korrapära ei leia, kuid siin-seal on säilinud võõrapäraseid, mõisaajast pärit puid-põõsaid. Energiaraja suurimaks vaatamisväärsuseks on Porkuni vana paemurd. Uudistada saab ka Valgejõe algust, pargi looduslikku lagendikku, karstilehtrit ja peksukuuse asupaika.
Porkuni on väga looduskauniskoht kus peaksid kõik virumaalased käima. Suvel on tore seal ringi jalutada ja ujumas käia.

# data[].attributes.body
Neeruti järved on järvestik Lääne-Virumaal Kadrina vallas. Sealsed järved on Eesjärv, Tagajärv, Orajärv ja Sinijärv. Järved asuvad Neeruti mägede vahel. Järved jäävad Neeruti maastikukaitsealale. Neerutis on ilus mets, mida saab matkades avastada ja suvel saab ka seal ujumas käia mis teeb selle üheks vägevaks kohaks.

# data[].attributes.location_name
Oandu-Võsu matkarada, Oandu, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Oandu-Võsu matkarada, Oandu, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Oandu-Võsu matkarada, Oandu, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Oandu-Võsu matkarada asub Oandul Lahemaa rahvuspargis Lääne-Virumaal. 9,5 km pikkune rada algab Oandu telkimisalalt ja suundub Võsu telkimisalale. Oandu-Võsu matkarada on RMK Oandu-Ikla Matkatee esimene lõik. Matkatee kulgeb siin endise Oandu-Koljaku loodusreservaadi põliseid metsi läbival muistsel Seljaku teel, on hästi läbitav nii jalgsi kui rattaga. Oandu matkarada pakub väga ilusat vaatepilti ja ma arvan, et kõik virumaalased peaksid seal käima, sest see annab aimu kui ilusad Virumaa metsad on

# data[].attributes.body
Kaunis Vainupea rand asub põhjarannikul Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas, Lahemaa rahvuspargi külje all. Mina arvan, et iga virumaalane peaks kas Vainupea rannas käima või üldse seda piirkonda külastama, sest see on väga looduskaunis ja väga rahustav koht.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere Vallimäe nõlvade vahele loodud esinemispaigas on 4200 istekohaga pealava ning 800 istekohaga foorumlava (amfiteater). Pealavale on vajadusel võimalik paigutada parterisse lisaks täiendavad 1500 istekohta. Rakvere Vallimäel olen käinud erinevatel üritustel. Rakvere Vallimäe nõlvade vaheline ala pole loodud vaid  ürituste korraldamiseks -  Vallimäel on mitmeid nurgakesi ning vaateplatvorme vaba aja veetmiseks, pikniku pidamiseks ja mõnusaks jalutuskäiguks. Tegemist on ööpäevaringselt avatud, valgustatud kaasaegse rohelise linnakeskkonnaga, kus saab nautida kauneid vaateid kogu Rakverele. Olen käinud ka kontsertidel, aga siiski oli minu arvates kõige huvitavam Vallimäe avamispidu.

# data[].attributes.location_name
Rakvere teater, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere teater, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere teater, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
1940. aasta 24. veebruaril avatud Rakvere Teatri hoone asub Rakvere mõisa pargis ning on kokku ehitatud endise mõisa peahoone, hilisema rahvamajaga. Teatri repertuaaris on eesti omadramaturgiat, maailmaklassikat ja kaasaegset näitekirjandust nii täiskasvanutele kui lastele.
Siin olen ma käinud mitmeid kordi erinevaid etendusi vaatamas. Lemmik neist on olnud Lendas üle käopesa.

# data[].attributes.location_name
Rakvere galerii, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere galerii, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere galerii, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere Galerii asub ajaloolisel Pikal tänaval. Galerii eesmärk on tutvustada maakonna - Lääne- Virumaa kunsti. Ärgitame kunstnikke vaatama ühiskonnas tekkinud pingeid läbi pildipinna. Korraldame maakondlikke kevad- ja sügisnäitusi, teemanäitusi, joonistame aktikrokiisid. Kunstnikele on galerii personaalnäitusteks tasuta. Näituse avamisel toimub alati tutvustav-hariv kunstiloeng.Alates 2007.a toetab galerii tegevust Rakvere linn.
Minu kogemus Rakvere galeriiga on selline, et väiksena tõi meid vanaema siia kunsti vaatama. Käin siit vahest ikka läbi sõpradega kui mõni näitus tundub huvitav.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Spordikool, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere Spordikool, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere Spordikool, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Võrkpalli kogukond

Meist teeb kogukonna see, et käime koos trennikaaslastega võistlustel, treenime igapäevaselt koos ja veedame koos palju aega ning meil on ühine huvi milleks on võrkpall.

# data[].attributes.body
Samas talvisel ajal keskmised sademete hulgad suurenevad ning mereveetaseme tõus ja sagenevad tormid toovad endaga kaasa olukordi, kus vett on jällegi liiga palju ja esinevad üleujutused. Tihti peale näeme kui meie kodukohas on suured lombid. Oleme ka oma silmaga näinud suuri üleujutusi. Tartus oli ühel aastal suur üleujutus ja olin ka ise sellel hetkel Tartus. See oli esimene kord kui ma seda nägin, oli põnev kogemus aga oli ka hirmus, et kuidas see võimalik, et autosse vett sisse ei tule. Kliimamuutuste mõjud võivad tulevikus ohtu seada veemajanduskavadega seatud eesmärkide saavutamise ja seetõttu on meetmete planeerimisel kliimamuutustega arvestamine ülioluline. Üleujutuste riskijuhtimise eesmärk on vähendada üleujutuste mõju inimese tervisele, keskkonnale, kultuuripärandile ja majandustegevusele.

# data[].attributes.body
Kui lund ja jääkatet on vähem, võib meid tulevikus hakata vihmavaestel suvedel kimbutama koguni veepuudus. Olen kuulnud väga palju enda tuttavate käest, et põllu saagid ja taimed mis on maha pandud, et nad ei saa kasvada kui suvel on nii soe ja kuiv. Suved on meil nüüd tavaliselt juba väga soojad ja ka üpris kuivad. On tulnud sademeid aga neid on liiga vähe, et ma saaks niisutataud. See tähendab ka seda, et inimesed peavad oma veega ise põldusid niisutama või kastma tihedamini oma taimi, et need ära ei sureks. Tuttavad kõik kes põldudega tegelevad kurdavad suvel, et veepuudus on ikka päris suur. Hetkel, meil on veel neli aastaaega aga kui talved hakkavad ka järjest soojemaks minema siis lõpuks jääb meile kaks aastaaega. Olen oma silmaga näinud, kuidas tuttavate põllud on suve kuumusega väga palju kannatanud ja veepuudus on suur.

# data[].attributes.body
Kuna kliimamuutus ei ole eestis veel nii suur aga siiski on oodata juba mõningaid muutusi. Temperatuur tõuseb, talved on soojemad ning suvel esineb rohkem põua- ja kuumaperioode. Kerkib ka sademete hulk, samuti mereveetase, tuulekiirus suureneb ja tormid sagenevad. Klimaatiliste teguritega muutub surve Eesti veekogudele ning veeökosüsteemidele. Mida rohkem temperatuur tõuseb, seda laialdasemaid sinivetikaõitsenguid on oodata ja seda väiksemaks jäävad külmalembeliste liikide levialad. Olen oma silmaga näinud, kuidas kauksi rand on sinivetikaid täis. Öeldakse, et kui sinivetikas on vees siis ujumas käia ei tohi aga meie oleme ühekorra käinud. Päris tihti olen kuulnud ja näinud kuidas öeldakse, et jälle on sinivetikas eesti vees. Iga suvi on selline olukord kus jälle on sinivetikas kauksi rannas, kauksi rand on selline veekogu, kus iga eesti inimene puhkamas käib.

# data[].attributes.body
Eesti on rändrahnude arvu poolest Euroopas esirinnas – lausa 90% Euroopa jäätumise alal levinud rahnudest on koondunud meie riiki. Käsmu loodus- ja kultuurilooline rada tutvustab rahvuspargi väikseima poolsaare kujunemislugu, Eesti suurimat kivikülvi ja küla rikkalikku kultuuripärandit. Käsmu kaptenite küla lõpus vasakul metsas paikneb Eesti suurim kivikülv. See on paik, kuhu on kokku kuhjunud suur hulk massiivseid rändrahne. Suurim kivi on 4,8 m kõrge ja 14,7 m ümbermõõduga Matsikivi e. Eremiit. Need rändrahnud on siia uhutud koos Soome ja Rootsi poolt tulnud mandriliustikega. See on Eesti ja ühtlasi ka Baltimaade ja viimase jääaja hõivatud Põhja-Euroopa suurim kivikülv. Kivikülviks nimetatakse mandrijää sulamisest mahajäänud rohkete rändkividega kaetud maa-ala. Matsikivi on hiidrähn.

# data[].attributes.location_name
Kiviõli Seikluskeskus, Mäepealse tee, Kiviõli, Ida-Viru County

# data[].attributes.headline
Kiviõli Seikluskeskus, Mäepealse tee, Kiviõli, Ida-Viru County

# data[].attributes.subject
Kiviõli Seikluskeskus, Mäepealse tee, Kiviõli, Ida-Viru County

# data[].attributes.body
Eesti põnevaim kogupere elamuspark suvisel ajal  ja suurte nõlvadega suusakeskus talvel. Pane oma osavus ja julgus proovile kõrgseikluspargis, kaeva päris ekskavaatoriga põnevkivikaevanduses, ole tuletõrjuja Tuletõrjeakadeemias, sõida paadiga tehistiigi saarestikus, lasku kõrgelt mäelt mööda Eesti pikimat trossi, sõida liikluslinnaku autorajal, osale teadusteatri etendustel. Käisime maleva lõpus Kiviõli seikluspargis. Meist paljud ei olnud käinud see aeg veel Kiviõli seikluspargis. See oli väga põnev kogemus. Saime seiklusraja läbi teha, saime sõita autodega, saime autoga mäest alla sõita käänulisel teel. Kõige põnevam asi meie jaoks oli, et me saime trossiga alla laskuda. Seikluspargi viimane samm oli, et saime üle järve laskuda. Alguses ma kartsin sinna minna, aga lõpuks kui ära tegin oli väga hea olla. Kiviõlis oli veel üks laskumine mis oli pikem aga see ei olnud meil paketis sees mis tähendas, et pidime selle laskumise eest maksma. Meist osad käisid ära ja ütlesid, et väga lahe kogemus. See laksumine oli umbes 600m.

# data[].attributes.location_name
Ontika paekallas, Ontika, Ida-Viru County

# data[].attributes.headline
Ontika paekallas, Ontika, Ida-Viru County

# data[].attributes.subject
Ontika paekallas, Ontika, Ida-Viru County

# data[].attributes.body
Ontika paekallas on Põhja-Eesti pankrannikuvõimsaim osa – umbes 20 km pikkune katkematu paekivijärsak mererannikul Sakalt Toilani. Ontika kohal saavutab pank suurima kõrguse – 56 m. Panga alumise osa moodustavad savid, liivakivid ja argilliidid, nende peal lasuvad suhteliselt õhukese kihina dolomiidid ja lubjakivid, mis vastupidavamatena moodustavad etteulatuva karniisi. Ontika paekaldal asuvad nii Põhja-Eesti pankranniku kui ka Baltimaade kolm kõrgeimat juga: Valaste (30,5 m), Saka ja Karjaoru. Kui külastada juba Valaste juga siis arvan, et võiks ka vaadata Ontika paekalda üle. Olen elujooksul ühe korra Ontikas käinud ja vaatepilt oli väga kena. Soovitan kõigile kindlasti seda vaatama minna. Ontika on eesti pikim katkematu pank.

# data[].attributes.body
Sillamäe on linn Ida-Viru maakonnas. See paikneb Soome lahe lõunarannikul Narva lahe kaldal Sõtke jõe suudmes. Vaade on mere puiesteele ja Sillamäe Rannapromenaadile. Sillamäe on väga kena linn. Sillamäe on mulle meelde jäänud klassi ekskursioonist. Käisime tol hetkel Sillamäel ja Narvas. Alguses viisid õpetajad meid Narva ja tagasisõites nägime ilusat vaadet mis on näha ka pildil ja palusime peatust. Käisime täitsa mere ääres ära ja sellel hetkel kõik õitses ja kõik oli roheline. Soovitan kõigil minna seda vaadet nautima. Ma isiklikult arvan, et see võib olla selline "vägev" koht kus võiks ära käia. Arvan, seda sellepärast, et kui ise elame Lääne-Virumaal siis võiks käia Virumaa vaatamisväärsused kõik läbi. Kuna sõit oleks pikk siis igapäev sa seal ei käiks ja kui oled elus ära käinud siis usun, et see jääb kõigile meelde.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere linnus asub Lääne-Virumaal Rakvere Vallimäel. See on olnud muinas-Viru suuremaid linnuseid. Linnus on avatud kui muuseum ja interaktiivne elamuskeskus, kus külastajatele on loodud keskaegne miljöö ning meelelahutus- ja haridusprogrammid. Suveperioodil tegutsevad linnuse eeshoovis palgasõdurid – landsknecht '​id, kes etendavad 16. sajandi sõjameheelu, harjutavad relva- ja rivivõtteid ning teevad aeg-ajalt ka väljatunge all-linna. Ringi siblivad kodulinnud, küülikud ja lambad ning külastajatel on võimalik ratsutada hobuse või eesliga. Töötavad töötoad: pottsepa juures saab voolida savinõusid ja sepikojas ise münte vermida. Külastajad saavad proovida vibulaskmist ja võidelda pehmete mõõkadega. Arvan, et suurem osa inimestest on käinud Rakvere linnuses. Põhikoolis käisime klassiga Rakvere linnuses ekskursioonil ja saime käia ka linnuse piinakambris. Algselt ei julgenud me minna ja ootasime väljas aga kuna poisid tahtsid teisele ringile minna siis vedasid nad meid ka kaasa. Lõpuks tagant järgi mõelda oli see väga põnev kogemus aga sellehetke emotsioon jääb mulle igaveseks meelde. Arvan, et Rakvere linnus on jällegi selline koht kuhu võiks minna kui pole varem käidud.

# data[].attributes.body
Tudusoo looduskaitseala asub Vinni vallas ning ka selleni viivad teed on looklevad ja käänulised. Looduskaitsealal asub Tudu soostik, mis koosneb neljast erinevast soost: Punasoo, Järvesoo, Luussaare ja Rasivere. Looduskaitsealal asuvad sood ja matkarajad on ideaalsed kohad selleks, et teha korralik ratta- või jalgsimatk ilusa looduse seltsis. See on täpselt selline koht, kus saab rahulikult kulgeda. Sealsetel matkaradadel matkates ei jää kevadeti märkamata metsaalused, mis paksult ülaseid ja sinililli täis. Suve lõpus ja sügisel saab Tudusoo looduskaitsealalt ka marju korjamas käia. Lisaks taimedele võib sealsetel aladel näha väikseid veesilmasid ja kobraste poolt näritud puid. Arvame, et inimesed kellele meeldib väga metsas käia ja nad armastavad väga loodust siis just Tudusoo looduskaitsealal asuv matkarada on selleks loodud. Meist ei ole keegi sinna veel sattunud aga kindlasti tahame me seal ära käia, kuna vahepeal on vaja kõigil olla vaikuses ja mõelda oma mõtteid ja ma arvan, et selleks kõige parem koht on Tudusoo. Arvame, et oleks lahe näha ja leida puid mis on kobraste poolt näritud, kuna meist osad ei ole seda näinud.

# data[].attributes.body
Me arvame, et "vägev" kohta mida teised peaksid kindlasti nägema on äntu sinijärv. Äntu sinijärv  on järv Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas. Järv asub umbes 7 kilomeetrit Väike-Maarjast lõuna pool. See on Eesti kõige selgema veega järv. Järve oletatav läbipaistvus ulatub 15 meetrini, kuigi suurim sügavus järves on vaid 8 m. Suure läbipaistvuse tagavad võimsad allikad. Suurte allikate tõttu ei ulatu veetemperatuur ka suvel oluliselt üle 10-15 kraadi, aga ülemine umbes poolemeetrine veekiht võib olla piisavalt soe ujumiseks. Oleme ise külastanud äntu sinijärve ja see on väga kena. Eriti ilusal päikesepaistelisel ilmal tasub sinna minna, siis väga hästi näha kuidas vesi on läbipaistev ja tulevad välja ja kõik järve värvid. Äntu sinijärve ääres on ka koht olemas grillimiseks ja telkimiseks. Oleme sõpradega telkinud ja grillinud seal ja see oli väga põnev ja ilus kogemus. Arvame, et kõik kes elavad virumaal ja väljaspool virumaad peaksid elus korra vähemalt ära käima äntu järvede ääres, sellest kõige ilusam meie arvates on äntu sinijärv.

# data[].attributes.body
Mina koos oma perega kuulun veel ka Rakke kogukonda, kuna oleme terve oma elu siin elanud ja tunneme väga hästi siinset elu ja inimesi. Rakkes toimuvad ka kultuurisündmused nagu Rakke päev, erinevad kontserdid emadepäev, isadepäev, lastekaitsepäev ja palju veel. Rakke lähedal Ao külas toimus ka Rakke jaanituli. Rakke inimesed planeerivad kõiki sündmusi koos, et lastel oleks siin põnev ja, et noored ei kaoks linna ära vaid jääksid ikka maale. Rakke kogukond on väga kokkuhoidev ja alati valmis uutele väljakutsetele. Kindlasti mis jääb alatiseks meelde on see, et kunagi kui oli veel Rakkes laululava siis käisid erinevad inimesed seal esinemas. Meelde on jäänud kõige rohkem Anne Veski ja Kihnu Virve. Neid üritusi planeeris Rakke kogukond, sest inimeste käest küsiti alati mis arvatakse kui kutsuks need inimesed esinema sellise sündmuse puhul. Siis kui käisid nemad esinemas siis oli meil veel Rakke vald aga nüüdseks oleme Väike-Maarja vald. Kahjuks põles meie väga kaunis laululava maha.

# data[].attributes.location_name
Rakke Kultuurikeskus, Simuna tee, Rakke, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakke Kultuurikeskus, Simuna tee, Rakke, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakke Kultuurikeskus, Simuna tee, Rakke, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Mina kuulun rahvatantsjate kogukonda. Olen kuulunud sinna kogukonda juba 11a. Alustasime tantsimisega kõik koos lasteaia viimases rühmas ja siiamaani tantsime. Rühmad on ajajooksul lihtsalt muutunud. 9a tantsisime me segarühmas ja käisime segarühmaga ära noorte tantsupeol ja üld tantsupeol, väga lahe kogemus. Nendest 2a olen tantsinud neiduderühmas. Kuna inimesed on suuremaks kasvanud siis on ka muutunud gruppides inimesed aga suurem osa ikka on need inimesed kellega alustasin lasteaias. Neiduderühmaga käisime ära eelmisel aastal naistetantsupeol mis oli sammuti väga tore kogemus. Mis erinevus on naiste tantsupeol ja üld tantsupeol on see, et naistetantsupidu kestab ainult kolm päeva aga üld tantsupidu kestab nädal aega. Naistetantsupeol esinevad ainult naised, tüdrukud, lapsed, memmed. Selle aasta suvel läheme neiduderühmaga noorte tantsupeole.

# data[].attributes.location_name
Kadrina laululava, Pargi, Kadrina, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Kadrina laululava, Pargi, Kadrina, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Kadrina laululava, Pargi, Kadrina, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Kadrina laululava valmistatakse ette vägevaks suveprogrammiks. Suvi tuleb ürituste poolest Kadrinas tihe. Lusti ja meelelahutust pakutakse nii lastele kui ka vanadele. Laululava juures ei saa muru ilmselt juba ehitajate pärast eriti pikaks kasvada, sest vana ehitis vajas enam kui kõpitsemist. Kadrina laululaval on toimunud palju suveüritus. Eelmise aasta suvel tegime vanaemale üllatuse ja viisime ta tasuta peole kadrinasse kus astus ülesse legendaarne Meie Mees. Emotsioonid olid laes ja väga tore õhtu oli.

# data[].attributes.body
Igasuvine meeleolukaim rannapidu Võsu Rannafestival. See on kaks päeva parimat muusikat Eestist ja välismaalt otse Võsu rannas. Võsu Rannafestival toimub 2023.
28.-29. juulil Võsu rannas! Üles astuvad erinevad artistid välismaalt näiteks example ja netsky, eesti artistidest näiteks Pur mud, Shanon, Merilin Mälk ja paljud teised. Võsu rannafestival on küll suve meeleolukaim pidu, väga head mälestused koos sõpradega on seal väga hea muusika kaks päeva järjest. Üks mälestus mis on sellega meelde jäänud on telkla ehk kui palju jamamist ühe telgi ülesaamisega meil oli ja kui palju aega läks meil esimesel päeval sinna nii, et kaks artisti jäid meil kuulamata ja nägemata aga selle telgi ülesaamisega tekkis meil üks väga tore mälestus. Võsu rannafestival on alati üllatanud ja iga aasta mõtleme ja plaanime alati tagasi minna.

# data[].attributes.location_name
Käsmu Meremuuseum, Merekooli, Käsmu küla, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Käsmu Meremuuseum, Merekooli, Käsmu küla, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Käsmu Meremuuseum, Merekooli, Käsmu küla, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Käsmu Meremuuseum on muuseum Lääne-Viru maakonna Haljala valla Käsmu külas. 1993. aastast asub Käsmu Meremuuseum endises piirivalvekordoni hoones. Meremuuseumi väljapanekud puudutavad kõike seoses merega: meresõitu, kalapüüki, salakaubavedu ning merd kui looduse osa kunstiobjektina fotode ja maalide näol. Muuseumis korraldatakse aasta läbi konverentse, merepäevi, kontserte ja näitusi. Muuseum on külastajatele avatud iga päev. Käisin väiksemana Käsmus laagris ja siis käisime ka meremuuseumis see oli üks päevakorra tegevusi. Lõpuks käisime ja saime kokku juba iga õhtu seal meremuuseumis seal oli kaks väga armast koera kellega me mängimas käisime vabal ajal. Meremuuseum oli väga huvitav seal oli väga palju asju just erinevaid meresõidu vahendeid ja kalapüükiks vaja minevaid võrge ja kalaõngesid, aga need kõiks olid seal just väga vanad asjad ja saime oma silmaga näha millised naägid vanasi asjad välja.

# data[].attributes.location_name
Rakke Kool, Fr. R. Faehlmanni tee, Rakke, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakke Kool, Fr. R. Faehlmanni tee, Rakke, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakke Kool, Fr. R. Faehlmanni tee, Rakke, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakke Kool on kool Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Rakke alevikus. Kooli ajalugu ulatub aastasse 1787, kui tegutsema hakkas Sepu Hansu koolituba. Külakool asutati 1859. 1920.–1930. aastatel tegutses kool 6-klassilise algkoolina. 1944 nimetati kool Rakke 7-klassiliseks kooliks. 1957. aastal muudeti kool keskkooliks ja nimetati Rakke Keskkooliks. Aastast 1996 kandis kool nime Rakke Gümnaasium. 2016. aastal gümnaasium likvideeriti ja hoonet kasutab Rakke Kool. Minu ema on alustanud kooliteed Rakke Keskkoolis ja lõpetanud kooli mis muutus vahepeal Rakke Gümnaasiumiks. On käinud erinevates huviringides alustanud tantsimisega kooli ajal ja tegeleb sellega siiamaani. On käinud ka erinevatel laulupidudel ja tantsupidudel.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere Vallimäel olen saanud hea kogemuse tantsida kuna ka see aasta toimub Virumaa tantsupidu Rakveres Vallimäel. Rakvere vallimäel on toimunud erinevad kontserdid, hästi on meelde jäänud just uue aasta vastuvõtmine. Hiljuti toimus ka Rakveres vallimäel pidu veteranide auks kus astusid lavale Metsatöll, A-rühm, Jaagup tuisk ja NATO kirdekorpuse bänd Griffin. Vallimäel on olnud alati head ja toredad peod alati on olnud meeleolu hea ning on saanud ka palju nalja. Sammuti olen seotud ka meestetantsupeoga sest meie rühme poisid käisid meestetantsupeol ja sellele järgnes pidu vallimäel meestetantsupeo afterparty kus astusid üles meie mees, Imre Saarna & The Beat, AG, DJ Simon Jay.

# data[].attributes.body
Salla Põhikool oli kool Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Salla mõisa härrastemajas. Salla kool alustas tegevust 1838. aastal Hans Müllerhofi juhatusel 20 õpilasega. Minu isa käis Salla põhikoolis ja lõpetas selle. Isa eredamad mälestused olid, et nad pidid koolis käima aiatööl ja tegema erinevaid töid. Nad pidid viima puid klassidesse, et järgmine päev oleks klassis soe, sellega kaasnes ka puude riita ladumine kevadel. Isa mäletamis mööda toimusid neil spordipäevad aga erilisi üritusi siis ei toimunud kui tema koolis käis. Rääkis ka mulle, et nüüd tänapäeval on kõik moodne, et lapsed ei pea enam isegi aiatööl käima, et elu on niivõrd mugavaks läinud. Tema arvates oli pigem aiatöö kasuks, sest siis sai erinevaid oskusi arendada. Salla põhikool ei tegutsenud väga kaua. Kui Salla põhikool lõpetas oma tegevuse siis lasti lastel valida kuhu kooli nad edasi lähevad, valikus oli Rakke kool ja Simuna kool.

# data[].attributes.body
Minu isa on pärit Lasinurme külast. Lasinurme on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Lasinurmes oli ka kunagi mõis. Lasinurme Emumäe-poolne heinamaa on Kalevipoja hobuse vähkremisase. Väärtust ohustab ala põllumajandusliku kasutuse hääbumine ja võsastumine Lasinurme-Mõisamaa vahelisel alal. Lasinurme mõis oli rüütlimõis Simuna kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb mõis Lasinurmele, Väike-Maarja vallas Lääne-Viru maakonnas. Mõisa omanikud olid Wrangellid. Pildi peal on Lasinurme mõisa viinaköök.

# data[].attributes.body
Minu ema on pärit Rakkest. Ta on terve oma elu elanud Rakkes, käinud Rakke lasteaias Leevike. Praegusel ajal toimuvad meil Rakke päevad aga ema lapsepõlves oli see Rakke Valla nime all. Ema mäletab, et kui ta oli väike siis oli meil Rakkes kilehall kus hoiti vilja see oli nagu viljahoidla ja talvel muutus see jäähalliks. Tavaliselt toimus 18. augustil Rakke päev. Tegevused Rakke kooli õpilaskodu taga platsil. (tänaseks seda enam ei ole) Toimunud on ka laat, kus müüakse kõike head ja paremat ning on olnud huvitavaid asju. Igal täistunnil kontserdid, esinevad kohalikud taidlejad ja kaugemalt külalised. Tegevust jagub nii lastele kui täiskasvanutele. Kohvik EHE pakub nii soolast kui ka magusat.

# data[].attributes.body
Mina kuulun Simuna Allee 11 tänava kogukonda. Täpsemalt on tegemist meie maja ühistuga. Terve majarahvaga koos me hoolitseme selle eest, et meie kortermaja ümbrus oleks korras ja puhas, lisaks hoolitseme erinevate asjade eest nagu katuse vahetus, välisuste vahetamine jne. Korraldame regulaarselt kokkusaamisi, et asjadest rääkida.

# data[].attributes.location_name
Salla Kuursaal, Salla, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Salla Kuursaal, Salla, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Salla Kuursaal, Salla, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Sallas toimuvad niiöelda siis külapeod, Iga pidu algab hooaja peoga ja sellele järgneb suve avamis pidu, jaanituli, lihtsalt vahepealsed peod ja suve lõpupidu. Igal peol on erinevad artistid. Esinenud on näiteks AG, Merilyn Uusküla, Nancy, Hellad Velled ja paljud muud. Salla on tuntud oma pidude poolest ja igal peol on väga palju rahvast, erinevatest Eesti kohtadest. Salla on kindlasti koht kus saab kõik enda tantsusammud ja lauluhääled välja tuua. Olen isegi enda hääle ära seal laulnud:)

# data[].attributes.body
Igal aastal toimub Kissas väike küla jaanituli, Kõik algab sellest, kui rahvas koguneb Simuna allika juurde. Need kes jooksevad on kõige ees ja hoiavad tõrvikut ja kõik teised tulevad autodega järgi. Kui tõrvik süütatakse siis hakkavad inimesed jooksma ja autod sõitma. Jookstakse Kissani välja ja seal süütatakse jaanituli selle sama tõrvikuga millega joosti. Edasi hakkab jaanipäeva tähistamine. Kiigutakse külakiigul, tehakse sauna, grillitakse, ujutakse ja sõidetakse trossiga üle vee.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Olen väga palju kordi käinud Rakvere teatris, nii enda põhikooliga kui ka nüüd enda gümnaasiumiklassiga. Naistepäeval käisime klassiga vaatamas etendust "Kuni ta suri", etendus oli väga humoorikas, tore ja põnev. Lausa võib öelda, et palju parem kui arvasin. Hea meel, et meie klassi poisid valisid meile sellise etenduse.

# data[].attributes.body
Ema armas lasteaed Pikal tänaval(Rakvere III lastead). Aastakümneid hiljem sai sellest Tallinna Ülikooli Rakvere Kolledži hooneks. Armsateks kasvatajateks olid Maire ja Maimu. Mäletab kui laulsid lasteaialastega rahvariietes kasvataja Maire pulmas, laulu autor oli muusikaõptaja Milvi.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Ametikool, Piiri, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere Ametikool, Piiri, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere Ametikool, Piiri, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Ema armsad lapsepõlvemälestused Piiri tänaval(praeguse Rakvere Ametikooli territoorium). Lapsepõlve kodu, männid ukse all, lähedal metsatukk kevadiste sinililledega. Puhas ja puutumata loodus, linnulaul, mõnus elukeskkond.

# data[].attributes.body
Ema armsad lapsepõlve mälestused vanaema majas Madara tänaval. Emal meenub see, et alati kui mindi magama olid neil puhtad ja tärgeltatud voodilinad. Linnaaias olid pirnipuud, mis kandsid vilju, meenuvad ka kriuksuvad puutrepid.

# data[].attributes.body
Pildil on Laekvere, valisin selle, sest minu ema on kasvanud üles Laekveres ja veetsin väga aplju enda lapsepõlvest seal enda vanaema juures. Ema elas Laekveres terve enda lapsepõlve. Koos temaga elas seal ka minu kolm tädi ja kaks onu. Lisaks elas Laekveres ka minu vanaisa, kes kahjuks suri kui olin vaid neljane. Kuna vanaema elas ka seal siis veetsin väga palju aega seal. Käisin mängisin teiste lastega kes elasid samas majas kus mu vanaema, pimesikku, liivakastis ja palju muud. Ema kolis Laekverest ära enne minu sündi, kolis Simunasse koos minu isaga. Peale vanaema surma ei ole ma sattunud Laekverre, sõidan ainult läbi kui bussiga koju sõidan.

# data[].attributes.body
Pildil Avanduse mõis, valisin Avanduse, sest minu isa kasvas üles Avandusel ja seal asub hetkel ka veel minu vanaisa kodu kus ta elab. Kunagi elasid Avandusel ka minu vanavanemad. Mäletan kuidas väiksena käisin seal rattaga, kui olin väike siis oli meil seal ka oma hobune, lisaks on olnud mul minu oma väiksed põrsad, kanad ja tibud. Aastatega on isa näinud palju vaeva, et hoov oleks ilus ja korras. Oleme seal palju puhastanud ja korrastanud. Oleme ksvatanud sinna uusi õunapuid, oleme istutanud ka üle 100 elupuu ja umbes 100 marjapõõsast ( marjad ei lähe kunagi raisku, korjame need kõik ära ja teeme endale moosi ja kõike ning ka müüme marju). Mõni aasta tagasi võtsime sinna ka koera, kelle jaoks ehitasime tema oma aja kus ta saab olla lahtiselt kui meid Avandusel ei ole, kui meist keegi on seal siis saab koer vabalt hoovi peal joosta, sest ta on teadlik oma piiridest.

# data[].attributes.body
Valisin Simuna, sest olen terve enda elu elanud Simunas. Olen simunas elanud juba 18 aastat, käisin Simuna lasteaias ja lõpetasin Simuna kooli. Simuna on väike koht, kõik teavad kõiki. Mäletan väga hästi kuidas minuga samas tänaval elavad lapsed ja mina veetsime terve suve koos, käisime üksteise ukse taga ja kutsusime õue. Meile meeldis kahe maja vahel mängida liivakastis, mängida pimekaru turnikal, lisaks mängisime ka ukakat, värvipotti,kapsaaeda ja heeringas heeringas 1 2 3. Koju läksime alles siis kui vanemad aknast kutsusid. Kui ilmad olid soojad siis meeldis meile võtta enda nukud ja söögitarbed õue ja mängisime maja ees muru peal kodu. Oleme kõik endiselt väga lähedased ja suhtleme iga päevaselt.

# data[].attributes.body
Vasta mõis asub Lääne-Virumaal, Kundast 14 kilomeetrit lääne poole. Esmakordselt on Vasta mõisat mainitud 1398. aastal, kui mõisa omanikuks oli Berthold Meckes von Waschel. Kivist peahoone, mis on säilinud tänaseni, ehitati tõenäoliselt 1770. aastate paiku, samal ajal on rajatud ka park. Aastal 1782 kirjutas tuntud keelemees August Wilhelm Hupel: „Vasta mõisal on ilus kivist hoone, mis asub verst põhja pool kirikut“. Kirik millest jutt käib on Viru-Nigula kirik. Sel ajal kuulus Vasta mõis keskmise suurusega mõisate hulka, mõisa suurus oli 17 adramaad ja sinna alla kuulus 300 revisjonihinge. Mõisas tegutseb tänase seisukohaga Vasta kool. Igapäevaselt on mõis vaadeldav väljast, kuid suviti saab peahoonet külastada.

# data[].attributes.body
Rahvapärimuste järgi asus Tammealusel hiis: „Viru-Nigulas Sammas kasvas heinamaal suur tamm, mille ümbert said 3 meest kätest kinni hoides kinni võtta. Seal tamme juures oli olnud ennem eestlaste hiie paik, kuid ohvrikivi seal ei olnud. Ohvrikivi asemel oli suur tamm, millele vanad eestlased ohverdasid.Hiietamme põletasid pärimuse järgi maha karjapoisid. Arvatavasti vana hiiepuu kohal kasvab praegu ~70-aastane tamm. Tema all on näha vana kännu jäänuseid. Vanasti oli Tammealuse paik, kuhu rahvast tuli kokku yle terve kihelkonna. Teateid sellest on nii tsaari- kui eesti ajast. Tantsiti, lauldi ja mängiti. Saadi kokku kaugemal asuvate sugulaste ja tuttavatega, suheldi. Koguti jõudu meeldivas ümbruses. Tammes asuvale jumalale viidi ande. Allikal käidi ravimas silma- jm haigusi.

# data[].attributes.location_name
Püha Nikolause kirik, Kunda tee, Viru-Nigula, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Viru-Nigula kiriku lähikonnas paikneb Mahu kihelkonnas elanud kohalikule ravitsejale Annile püstitatud mälestuskivi. Kongla Ann oli naine, kes nõiaks peetuna hukati Pada mõisniku kaebuse alusel aastal 1640. Kuna nõida ei lubatud kirikaeda matta, maeti ta aia taha.
Mälestuskivi, mida rahva seas kutsutakse ka Nõiakiviks, püstitati Viru-Nigula kiriku aia äärde kohaliku Muinsuskaitse Seltsi ja maausuliste eestvedamisel 1990. a., mil möödus 350 aastat Anni hukkamisest. Mälestuskivi avamisele järgnes loits Samma Tammealuse hiies. Mälestuskivi on kummardus kõigile teisitimõtlejaile uuel ärkamisajal.

# data[].attributes.location_name
Püha Nikolause kirik, Kunda tee, Viru-Nigula, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Püha Nikolause kirik, Kunda tee, Viru-Nigula, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Püha Nikolause kirik, Kunda tee, Viru-Nigula, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Viru-Nigula Püha Nikolause kirik on Viru-Nigulas asuv luterlik kirik. Kirik on pühitsetud laevnike kaitsepühakule Nikolausele. Kirikut kasutab EELK Viru-Nigula kogudus. Viru-Nigula kirik on Virumaa vanim kivikirik. Praegune kirik valmis 1755. aastal ja asub 13. sajandi teisel poolel ehitatud kiriku kohal, mis hävis Vene-Rootsi sõja käigus 1658. aastal. Kirikukogudus ostis uue kirikumõisa jaoks maa korjandusega kogutud raha eest, mistõttu puudus kirikul patroon see oli ainulaadne juhtum Põhja-Eestis. Teise maailmasõja ajal said kannatada tornikiiver (taastati 1988–1989) ja katused.
1998. aastal kanti kirik Kultuurimälestiste Riiklikusse Registrisse.
Sügisel 2010 pühitseti kirikus sisse Andrei Lobanovi valmistatud vitraažaken "Kristuse taevaminemine".

# data[].attributes.location_name
Maarja kabel, Maarja, Viru-Nigula, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Maarja kabel, Maarja, Viru-Nigula, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Maarja kabel, Maarja, Viru-Nigula, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Maarja kabel on varemetes kabel Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Viru-Nigula alevikus. See on Virumaa vanim kivist sakraalehitis. Kabeli varemed on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Kabel on pühitsetud neitsi Maarjale. Tänaseni pole selge, miks kabel ehitati. Arvatakse, et kabel võib olla mälestustähis 1268. aastal Viru-Nigula lähedal toimunud Liivi ordu ja Vene vägede lahingule. Pärast reformatsiooni 16. sajandil kabelit enam ei hooldatud. Kuna kabelit hakati hiljem seostama rahvaliku ebausuga, siis 17. sajandil lammutati kabel osaliselt ja see jäigi lagunema.

# data[].attributes.body
Ernest Julius Öpik sündis 22.oktoobril 1893.aastal Kundas. Õppis 1912-1916 Moskva ülikoolis. 1930. aastate algul oli Ernst Öpik ka Harvardi ülikooli lektor astrofüüsika alal. Ernest oli vabatahtlik ka vene valgete armees. 1911–1912 ilmus Öpiku esimene publikatsioon Venemaa astronoomiaajakirjas Mirovedenije Marsi ja Veenuse ning perseiidide vaatlustest. 1950–1981 toimetas ta ajakirja Irish Astronomical Journal. Peale teaduse, tegeles Ernest ka heliloomingugq. 1944. a põgenes Ernst Öpik saabuvate vene vägede eest Saksamaale. Aastast 1948 töötas ta Põhja-Iirimaal Armagh’ tähetornis ja oli ühtlasi alates aastast 1956 USA-s Marylandi ülikooli külalisprofessor. Ernst Öpik kuulub maailma kahekümne suurima astronoomi ja kosmoloogi hulka. Öpik oli üks oma põlvkonna väljapaistvaimaid astrofüüsikuid. 1986.aasta 10.septembril, Öpik suri.

# data[].attributes.body
Malla mõisa (saksa k Malla) on esmamainitud 1443. aastal. Mõis oli keskajal välja ehitatud vasallilinnuse ehk kindlustatud mõisahoonena. Kahekorruseline barokne kivist mõisahoone püstitati 17. sajandil. Purustatud Põhjasõjas, hävinud tulekahjus (1880-ndatel).

Aastatel 1919-1965 asus võõrandatud mõisas kool. Hiljem kuulus hoone Eesti kalatööstusele ja Kunda tsemenditehasele.

Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta võõrandamist oli Olga von Lwowski. Mõis seisis hiljem aastakümneid tühjalt, eraomanduses on alates 1999.aastast.

2018. aasta septembris toimus mõisas põleng ning mõis on tänini taastamata.

# data[].attributes.body
Eesti Kaevandusmuuseum on maa-alune ja maapealne kaevandus-muuseumikompleks ning suusaspordikeskus Ida-Viru maakonnas Kohtla-Nõmmel.

Kui esimesed kirjalikud teated põlevast kivist on pärit juba 1777. aastast, siis kaevandamine sai piirkonnas alguse 1916. aastal ja Kohtlas veel paarkümmend aastat hiljem.

Kohtla kaevanduse erilisus seisnes samaaegses allmaa- ja pealmaakaevandamises, samuti 1957. aastal lisandunud unikaalses sorteerimiskompleksis, kus kuni kaevanduse sulgemiseni kasutati peamiselt vaid naiste käsitsitööd. Sealjuures polnud kivitükid, mis heideti kõrvale, sugugi väikesed, vaid sageli kuni 15–20-kilosed. Nii et mäed, mis Kohtlas kõrguvad, on suuresti naiste kätetöö.

# data[].attributes.location_name
Emakeele ausammas, Viru, Kadrina, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Emakeele ausammas, Viru, Kadrina, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Emakeele ausammas, Viru, Kadrina, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Eestlased peavad oma emakeelt väga ilusaks ja austusväärseks. Selle tõttu tekkiski mõte väljendada seda lugupidamist ausamba püstitamisega.

Ajakirjanik Rein Siku eestvedamisel ja annetustest kogutud rahadega avati eesti keele ausammas Kadrina kooli kõrval 21. mail 1994. Eesti aabitsal kujutatud kuke stiliseeritud pead meenutavalt rahnult leiad kirja "Sõna seob" (keeleteadlase Märt Mägeri idee).

Eesti keele auks püstitatud monument on teadaolevalt Euroopas ainuke.

# data[].attributes.body
Viru-Nigula Koduloomuuseum on Viru-Nigula endises pastoraadis paiknev muuseum, kus on väljapanekud piirkonna ajaloost ja kultuuritegelastest, teiste seas kunagisest Viru-Nigula pastorist Otto Wilhelm Masingust. Maja on ehitatud 13. sajandil ning seal tänapäeval asuv muuseum asutati 1986. aastal. Muuseumi juhataja on Viru-Nigula Hariduse Seltsi juhatuse liige Eha Piirsalu.

Muuseumi püsiekspositsioonis on kajastatud Otto Wilhelm Masingut, sõbrakaubandust Soome lahel, Viru-Nigula kolhoosi ja nõukogudeaegset elu ("Viru-Nigula kolhoos 1949–1993", "Kolhoosniku elutuba 1960–70"), traditsioonilisi tööriistu ja palju muud. Lisaks toimuvad ajutised näitused, näiteks kohalike kunstnike loomingust.

# data[].attributes.body
Särke oli kahte tüüpi, pikkade või küünarnukkideni ulatuvate varrukatega ja varrukateta. Särki kanti suvistel põllutöödel vööga keskelt kinni köidetuna kui ka alusrõivana käiste ja seeliku all. Särgi piht õmmeldi linasest riidest, mille alumine osa oli jämedakoelisemast või takusest riidest. Varrukatega särkidel olid õla- ja kaenlalapid, pikkadel varrukatel oli suus värvel. Enamasti õmmeldi särgid ilma kraeta. Käiste all kanti alusrõivana kaunistusteta varrukateta särki. See oli lihtsa tegumoega, ilma õlaõmbluste, õlalappide- ja kraeta, avara ovaalse kaelaavaga, mis kurrupaelaga kaeluses kokku tõmmati. Küljeõmblustesse lisati kolmnurksed kiilud, et särgile avarust lisada. Särgipiht oli lühike, ulatudes pikkuselt allapoole seelikuvärvlit ning seda kanti kampsuni all.

Õmmeldi õlalapid, krae- või kaelakant ja pikad krooksuu varrukad. Nii hakati neid kandma käiste asemel pidulikus rõivastuses. Seelik kooti tavaliselt kodus. Pikitriibulise seeliku lõimeks kasutati linast ja koeks villast lõnga. Kangas kooti labase sidusega, enamasti koepindsena. Ruudulistel seelikutel võisid nii lõime- kui koelõng olla linased. Seeliku laius oli tavaliselt 2,4 – 3 meetrit. Kulumise ja määrdumise eest kaitsmiseks õmmeldi seeliku alumisse serva sissepoole 6 – 10 cm laiune linane toot. Seelik volditi vöökohast nii, et 8 – 17 cm jäi eest voltimata. Volte maha ei pressitud. Voldid võisid minna kogu seeliku ulatuses ühele poole või keskmisest voltimata osast mõlemale poole saades selja keskel vastamisi kokku. Üldjuhul õmmeldi seelikule linane värvel, vööle kinnitamiseks kasutati põimitud paelu. Seeliku kinnis võis olla taga keskel, vasakul või paremal küljel, aga ka eest voltimata osa kõrval. Vöö tehti linase ja villase lõimega, kusjuures koelõng oli linane. Muster moodustus nendest villastest lõngadest, mida üles korjati. Nii jäi üks vöö pool villasem ja see oligi pealmine pool. Vöö otstesse jäävad narmad jäeti lahtiseks või punuti palmikutesse. Peakatte järgi võis ära tunda, kas kandja oli naine või neiu. Abielunaistel oli peakate kohustuslik ning seetõttu oli nende valik mitmekesisem. Neiud käisid tihti palja peaga või kandsid rätikut. Pidulikel puhkudel pandi pähe pärg, mis oli ümmarguse kujuga, tavaliselt siidipaelaga kaetud võru. Tanud õmmeldi valgest ristkülikukujulisest kodus kootud linasest kangast. Riidetükk murti keskelt risti kokku ja riide ääred õmmeldi ühelt küljelt kokku, nii et õmblus jäi kukla taha. Tanudele kinnitati kaunistuseks siidilindid. Põll oli abielunaise kohustuslik rõivaese. Põlle kui naise tunnuse sai pruut pulmatseremoonia käigus linutamisel koos peakattega ning hiljem ei tohtinud naine olla põlleta ei tööl ega peol.

# data[].attributes.body
Vasta mõis asub Lääne-Virumaal, Kundast 14 kilomeetrit lääne poole. Esmakordselt on Vasta mõisat mainitud 1398. aastal, kui mõisa omanikuks oli Berthold Meckes von Waschel. Kivist peahoone, mis on säilinud tänaseni, ehitati tõenäoliselt Carl Ludwig von Ritteri (1730-1800) ajal, 1770. aastate paiku, samal ajal on rajatud ka park.
Vasta mõisal on rohkelt kõrvalhooneid (valitsejamaja, sepikoda, ait, laudad, tööliste/teenijatemaja, tall, rehi-kuivati), osa neist on küll varemetest. Mõisasüdamikku suunduva tee ääres asub mõisa valitsejamaja, kus 1833. aastal pidas F. R. Kreutzwald oma pulmapeo, kui abiellus Marie Elisabeth Saedleriga.

# data[].attributes.body
Viru lavamaa on maastikurajoon, mis asub Soome lahe rannikumadaliku ja Alutaguse madaliku vahel ning kulgeb alates Narva jõest kitsa ribana, kuni Loobu jõeni.Maastikuliselt on Viru lavamaa tasane paeplatoo, mida läbivatel jõgedel esinevad kosed ja joad . Samuti esineb üksikuid oose ning otsamoreene näiteks Sinimäed ja esinevad ka karstialad. Kõige laiem on lavamaa Jõhvi aluspõhjakõrgendi alal Ontika–Jõuga joonel. Lavamaa kõrgeimad osad on Jõhvi kõrgustik (81 m ü.m) ja Sinimäed (82 m). Neist kõrgemad (ka suhtelise kõrguse poolest) on vaid paar Kiviõli lähedal asuvat terrikoonikut (kuni 115 m). Enamik nüüdisjõgede sänge on kujunenud vanadesse orgudesse, seetõttu pole neil lavamaalt laskudes suuri jugasid. Eriti Viru lavamaa idaosas on esialgne loodusmaastik suures osas asendunud tööstusmaastikuga.

# data[].attributes.location_name
Pandivere kõrgustik, Emumäe, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Pandivere kõrgustik, Emumäe, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Pandivere kõrgustik, Emumäe, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Pandivere kõrgustik on Põhja-Eesti kõrgustik ja maastikurajoon. Külgneb Viru lavamaa, Alutaguse madaliku, Kesk-Eesti tasandiku ja Kõrvemaaga.
Kõrgustiku jalam on merepinnast umbes 80, nõlv 80–100 ja keskosa üle 100 meetri kõrgusel. Keskosa pindala on ligikaudu 1100 km². Pandivere erineb Lõuna-Eesti kõrgustikest lauge pinnamoe poolest. Pandivere ümbrus on allikate poolest rikkaim piirkond Eestis. Seal on ka palju soid, nt Endla soostik ja Kõrvemaa sood.Pandivere kõrgustikul ja Kesk-Eesti tasandikul on Eesti parimad mullad. Viljakad mullad on kõrgustiku suurim loodusrikkus.Kõrgustiku lõunaosa on põhjaosast metsasem ja rabarohkem, näiteks Emumäe jalamil asuv Peetla raba. Pandivere kõrgustiku kõrgemad tipud on Emumägi 166m, Kellavere mägi 156m ja Ebavere mägi 146m.

# data[].attributes.location_name
Poruni ürgmets, Kuningaküla, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Poruni ürgmets, Kuningaküla, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Poruni ürgmets, Kuningaküla, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.body
Praegu jäävad paljud matkarajad ja metsad aina hõredamaks, aina tavalisemaks muutuvad aga loodusrajad raiesmikel. Sellist "mitmekorruselist" ürgmetsa aga, kus kirves ja saag pole sada aastat maastikku kujundanud, leidub just sellel Poruni rajal.

Mitmekorruseline tähendab seda, et Poruni jõest üle langenud tüved jäävad sinna nii, nagu need on kukkunud ja uued tüved kukuvad neile risti peale, moodustades mitmekorruselisi ronimis-sõrestikke. Kuiva ajaga saab nagu Amazonase džunglis konnata kuivas jõesängis, kuna kallastel on kohati padrik liiga tihe. Muidugi pole seda ohtu märgistatud õpperajal, mis viib ilma võsast läbi murdmata mööda Poruni jõe kallast Narva jõeni välja, kus jõgede kokkusaamiskohas on väike piknikuplats.

Kuna tegemist on piiritsooniga, tuleb isikut tõendav dokument kaasa võtta. Keegi ei keela jõe kaldal liikumist, kuid piirivalvurid võivad dokumenti küsida.

# data[].attributes.body
Kohala mõis oli rüütlimõis Rakvere kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne-Viru maakonda Rakvere valda.Mõisast on esimesed teated 1489. aastast ja tollal olid mõisa omanikud Wrangellid. Hiljem kuulus mõis Lodedele, Tiesenhausenitele, Ungern-Sternbergidele ja Hastferitele ning aastast 1801 jälle Wrangellidele.1838. aasta algul avastati Kohala mõisa maadel Vanamõisa külas kaevu kaevamisel „põlevat kivimit“. Peterburi Teaduste Akadeemia mäeinsenerid analüüsisid laboris põlevkivi ja leidsid, et kuumutades annab see protsentuaalselt rohkem põletusgaasi kui kivisüsi. Põlevkivi tundus sobivat ka kütteaineks ning õli saamiseks.Mõisa viimane (enne 1919. aasta võõrandamist) omanik oli Sergei von Wrangell

# data[].attributes.location_name
Kunda Lammasmägi, Aasa, Linnuse, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Kunda Lammasmägi, Aasa, Linnuse, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Kunda Lammasmägi, Aasa, Linnuse, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kunda Lammasmägi on Eesti territooriumi üks vanimaid asustuspiirkondi. Väike küngas Kunda külas oli kunagi järvesaar ning seal elasid esimesed kütid ja korilased juba alates keskmisest kiviajast. Paik oli kasutuses juba 9. sajandil eKr.

​See küngas oli kasutusel ka nooremal kiviajal, sest leiumaterjali hulgas on nii Narva tüüpi kui ka kammkeraamikat. "Kunda leiukohta iseloomustavad arvukad luuesemed (harpuunid, nooleotsad, luukirkad, talvad, naasklid jm.), mistõttu on Kunda kultuuri arheoloogiakirjanduses nimetatud ka luukultuuriks. Kiviesemete valmistamisel on kasutatud põhiliselt kohalikku kivi - kvartsi, kristalset kivimit ja vähesel määral tulekivi."

# data[].attributes.body
Valaste juga asub Ontika pankrannikul, Eesti kui ka Baltiriikide kõrgeimaks teeb Valaste joast selle 30 meetrine veesein. Valaste juga ei ole looduslik, vaid see saab vee Kaasikvälja kuivenduskraavist ehk Valaste ojast. Täpsemalt tekkis juga 150 aastat tagasi,maaparandustööde käigus, et ümbruskonna väikeste soode kuivendamiseks murti peallatoosse kuni kildi servani 2 meetri sügavune kraav.Lisaks langevale veele on Valaste juga tähelepanuväärne nähaolevate geoloogiliste kihisttuste poolest. Trepiistikult ja matkarajalt avaneb vaade maakera 400 miljoni aasta jooksul tekkinud kihtidele. Juga on mänguline kevadeti  ja suurvee ajal, talvel on juga külmunud ja näeb väga huvitav välja.

# data[].attributes.body
Ehalakivi on eesti suurim rändrahn,mis asub Lääne-Virumaal Viru-Nigula vallas Kunda lähistel, täpsemalt Letipea neeme tipus liivasel laugrannal madalal merevees. Ehalakivi kuju on korrapäratu munakuju millel on lõhed. Nime on kivi endale saanud selest, et kaluritaludest vaadatuna oli päikse seal looja läinud, päike kadus tervenisti kivi taha. Teine versioon on, et küla tütarlapsed  poisid olid kivi juures käinud ehale.  Ehalkivi ümbermõõt on 49,6 meetrit, kõrgus on 7,6 meetrit ja maht on 930 kuupmeetrit. kaaluks on kivil 2500 tonni. kici otsa ei ole võimalik ronida. Muistendi järgi on ehalakivi Kalevipohja viskekivi, millega Kalevipoeg tahtis Malla mõisa akna katki visata aga kivi oli läinud  viltu ja kukkus varem alla.

# data[].attributes.body
Lahemaa rahvuspark on kaitseala Eestis, mis asub Harjumaal ja Lääne-Virumaal. See on populaarne turismisihtkoht loodusesõprade jaoks. Lahemaa pargi peamised vaatamisväärsused on rabad, matkarajad, rändrahnud, rannakülad ja muistsed mõisad.
Lahemaa rahvuspark loodi 1. juunil 1971. aastal. See oli esimene rahvuspark NSV Liidu territooriumil. Kaitseala peamine eesmärk on säilitada ranniku ainulaadset maastikku ja arendada rekreatsiooni.
Lahemaa pindala on 72,5 ha, millest 47,4 ha on maismaa ja 25,1 ha meri. Pargi turismiinfokeskus asub Palmse külas. Kaitseala piir on Eesti pealinnast umbes 50 kilomeetri kaugusel.

# data[].attributes.location_name
Vabadussõja mälestussammas, Lai tänav, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Vabadussõja mälestussammas, Lai tänav, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Vabadussõja mälestussammas, Lai tänav, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere Vabadussõja mälestussammas on 30.augustil 1925 Rakveres avatud ja Amandus Adamsoni mudelite järgi valmistatud mälestussammas. Mälestussammas loodi, et meenutada 1918.-1920. aastatel vabadussõjas lanegenuid.
Monumendi püstitamine hinnati 1,5 miljonile marka. Rakvere Linnavalitsus eraldas 400 000 marka, Viru maakond annetas 75 000 ja Sõmera vald 5000 marka. Puuduvad summad koguti vabatahtlike annetuste ja loteriipiletite müügiga.
1940. aasta sügisel hävitati Vabadussõja monument. Hiljem püstitati selle asemele mitu korda ajutisi mälestusmärke, mis ei meenutanud originaali; viimane neist lammutati taas 1942. aastal. 24. veebruaril 1990 püstitati sellele kohale ajutine mälestuskivi. Ausamba autorid on kujur Lembit Palm ja arhitekt Kuno Raude.

# data[].attributes.location_name
Rakvere ordulinnuse varemed, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere ordulinnuse varemed, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere ordulinnuse varemed, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere linnus on keskaegne kindlus, mis asub Lääne-Virumaal Rakvere Vallimäel. See ehitati 14. sajandi alguses Taani kuninga Valdemar II poolt ning hiljem tugevdati ja laiendati Saksa ordu poolt. Rakvere ordulinnus oli osa Põhja-Eesti piirikindlustest ning omal ajal täitis olulist strateegilist rolli Liivimaa sõdades.
Tänapäeval on Rakvere ordulinnus populaarne turismiobjekt, kus saab tutvuda keskaegse kindluse ajalooga ning külastada mitmeid huvitavaid muuseumid, sealhulgas Rakvere linnuse muuseum, näitus "Rüütli elu", ja "Rakvere vaim" interaktiivne näitus. Linnuse territooriumil on ka laste mängutuba ning keskaegse stiiliga restoran.

# data[].attributes.location_name
Neeruti mõis, Neeruti, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Neeruti mõis, Neeruti, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Neeruti mõis, Neeruti, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Neeruti mõis on juugendistiilis mõis, mis asub Lääne-Virumaal Kadrina vallas. Neeruti mõisa mainiti esimest korda aastal 1406. Praeguse nime sai mõis endale Nierothidelt, kellele kuulusid mõisavaldused alates 16.sajandist. Põhjasõjas sattus mõis venelaste tule alla ja põles maha. Mõisa viimane omanik ja ainuke püsielanik oli Leida Vahula 1946-1995.Kuni 2004.aastani oli mõisa omanikuks Kadrina vald, kuni Ander Ild ja tema abikaasa selle ära ostsid ja hakkasid seda taastama. Hoone ise on ebasümmeetriline ja siseplaneering on valdavalt ebasümmeetriline. Kõrvalhooneteks on valitsejamaja,ait,teenindajatemaja-pesuköök. Pargi suurus on 3 hektarit, mida läbib Loobu jõg

# data[].attributes.body
Sagadi mõis asub Haljala vallas Lääne-Virumaal. Mõisa mainiti aastal 1469, kui see kuulus Risbiteride perekonnale. 1929.aastal sai Sagadi mõisast härraatemaja algkool, see oli seal kuni 1974.aastani. Hetkel kuulub mõis Riigimetsa Majandamise Keskusele. Aastast 1999 tegutseb Sagadi mõisa peahoones Sagadi looduskool. Mõisas on hardane kompleks,mis koosneb kõrvalhoonetest, korrastatud teedest, pargist,tiikidest ja alleedest. Riigimetsa Majandamise Keskusele kuuluvas mõisas on võimalik tutvuta metsamuuseumiga, hotelliga,looduskooliga ja restoraniga. Sagadi mõis on ka tuntud filmimispaik ning lisaks ka on mõis tuntud enda rikkalike kultuuriprogrammide poolest.

# data[].attributes.body
Viru raba asub Harjumaal Lahemaa Rahvuspargis Tallinna-Narva maantee lähedal.
Viru raba pikkuseks on 3,5 km ja ringi pikkuseks 6 km. Viru raba on Eestis üks parima ligipääsuga sooradasid. Rabale on iseloomulikud paks turbalasund, liigi vaene taimestik älved ja laukad. Õpperajal on võimalik tutvuda rabartaimestikkuga, nõmmemetsaga, endiste liivaluidetega ja lisaks ka vaatetorniga, mis asub raba keskel.Vaatetornini viiv laudtee on sobilik ka ratastooliga ja lapsevankriga liikuv inimesele. Erivajadustega inimeste platvorm on vaatetorni esimesee ile juurdepääs. Rabas on lubatud vaid laudteel, et mitte rikkuda taimi

# data[].attributes.body
Mälestusmärk on püstitatud 1918.aasta lõpul ja 1919. aasta alguses hukatutele.

Vabadussõja mälestusmärk asub Palermo metsas, kohas kus 1918. aastal tapeti 82 süütut inimest bolševike poolt. Hukatute mälestuseks püstitati 1935. aastal mälestussammas. 1940. aastal sammas hävitati ning taasavati 1995. aastal.
Algupärase mälestuskivi autor oli kujur August Vomm. Praegune sammas on taastatud koopiana, bareljeefi tegi kujur Lembit Palm.

# data[].attributes.location_name
Lossi 1, Porkuni, 46001 Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Lossi 1, Porkuni, 46001 Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Lossi 1, Porkuni, 46001 Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Porkuni mõis oli rüütlimõis Virumaal Väike-Maarja kihelkonnas. Nüüdisajal jääb kunagine mõisasüda Tapa valla territooriumile. 1479 aastal lasi Tallinna piiskop Simon von der Borch Porkuni järve saarele rajada Porkuni piliskopilinnuse. Linnus hävitati Liivi sõja ajal ning hiljem seda enam ei taastatud. Porkuni mõisast kujunes rüütlimõis. Porkuni mõisasüda rajati piiskopilinnuse varemeist mõnikümmend meetrit eemale järvesaare lõunapoolsesse otsa.

# data[].attributes.location_name
Mäe 1, Rakke, 46301 Lääne-Viru maakond, Estonia

# data[].attributes.headline
Siin alustas Oskar Luts "Kevade" kirjutamist.

# data[].attributes.subject
Siin alustas Oskar Luts "Kevade" kirjutamist.

# data[].attributes.body
Oskar Luts alustas "Kevade" raamatu kirjutamist Rakke alevikus, Lääne-Virumaal, Väike-Maarja Vallas. Ehkki "Kevade" kirjutamist alustas Luts juba 1907. aastal, jõudis esimesena tema teostest laia publiku ette hoopis Vanemuise teatris lavastatud näidend "Paunvere". Meile on see oluline kuna oleme pidanud lugema kevade raamatut ja õppima nii mõndagi Oskar Lutsu kohta.

# data[].attributes.body
Palmse mõisa on omanud klooster(1287 – 1510), perekond Metztacken (1522 – 1677), perekond von der Pahlen (1677 – 1923) ja 1923. aastal riigistati mõis sellel aastal jagati Palmse mõisa maad asundustaludeks ning mõisasüda oli kuni II maailmasōjani Kaitseliidu kasutada. Mõisa osad hävinesid II maailmasõjas, aga 1971. aastal asutati Lahemaa Rahvuspark ja peagi alustati ka mõisa korrastamist. Palmse oli esimene mōis Eestis, mis taastati koos kōigi mōisasüdamesse kuuluvate hoonetega, andes sel viisil hea ülevaate ühest Eestimaale läbi sajandite iseloomulikust mōisast. Tänapäeval kasutatakse mõisa majutusasutusena.