# data[].attributes.headline
Гра "Склади та розкажи історію - Пригода в лісі"

# data[].attributes.subject
Гра "Склади та розкажи історію - Пригода в лісі"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Людмила Баран

# data[].attributes.attachment_link.title
"Пригода в лісі"

# data[].attributes.attachment_link.description
Уважно розглянь картинки. Подумай і розстав картинки так, що було зрозуміло початок історії, її продовження і чим пригода може закінчитися.

# data[].attributes.headline
Гра "Класифікація - Овочі та фрукти"

# data[].attributes.subject
Гра "Класифікація - Овочі та фрукти"

# data[].attributes.attachment_link.title
Овочі та фрукти

# data[].attributes.attachment_link.description
Класифікувати овочі та фрукти

# data[].attributes.headline
Розвиток мовлення. Дидактична гра ,,Знайди зайвий предмет,,

# data[].attributes.subject
Розвиток мовлення. Дидактична гра ,,Знайди зайвий предмет,,

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Наталія Нечитайло

# data[].attributes.attachment_link.title
Розвиток мовлення. Дидактична гра,,Знайди зайвий предмет,,

# data[].attributes.headline
Розвиток мовлення , дидактична гра ,,Скажи навпаки,,

# data[].attributes.subject
Розвиток мовлення , дидактична гра ,,Скажи навпаки,,

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Наталія Нечитайло

# data[].attributes.attachment_link.title
Розвиток мовлення , дидактична гра ,,Скажи навпаки,,

# data[].attributes.headline
Розвиток мовлення для дошкільнят . Дидактична гра ,,Закінчи слово,,

# data[].attributes.subject
Розвиток мовлення для дошкільнят . Дидактична гра ,,Закінчи слово,,

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Наталія Нечитайло

# data[].attributes.attachment_link.title
Розвиток мовлення для дошкільнят . Дидактична гра,,Закінчи слово,,

# data[].attributes.headline
Діяльність освітнього процесу регламентована та урегульована низкою правових документів, а саме:

# data[].attributes.subject
Діяльність освітнього процесу регламентована та урегульована низкою правових документів, а саме:

# data[].attributes.body
10 % теми:
Закон України «Про освіту» (ст. 7, 11)https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/2145-19#Text

Закон України «Про дошкільну освіту»(ст. 25,26)
https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/2628-14#Text

Статут закладу дошкільної освіти (Розділ 7, пункт 7.7)https://zakon.rada.gov.ua/rada/show/v0257290-03#Text

# data[].attributes.headline
Картотека дидактичних ігор з розвитку мовлення (Ранній вік)

# data[].attributes.subject
Картотека дидактичних ігор з розвитку мовлення (Ранній вік)

# data[].attributes.attachment_link.description
This process is automatic. Your browser will redirect to your requested content shortly.

# data[].attributes.headline
Картотека дидактичних ігор "Розвиток мовлення" для дітей молодшого дошкільного віку

# data[].attributes.subject
Картотека дидактичних ігор "Розвиток мовлення" для дітей молодшого дошкільного віку

# data[].attributes.headline
Добірка ігор та вправ на тему «Зима». Дидактичний матеріал для дітей дошкільного віку

# data[].attributes.subject
Добірка ігор та вправ на тему «Зима». Дидактичний матеріал для дітей дошкільного віку

# data[].attributes.attachment_link.description
This process is automatic. Your browser will redirect to your requested content shortly.

# data[].attributes.headline
Освітня подорож "У пошуках осені"(середня група) Портал Всеосвіта

# data[].attributes.subject
Освітня подорож "У пошуках осені"(середня група) Портал Всеосвіта

# data[].attributes.headline
Картотека дидактичних ігор "Розвиток мовлення" для дітей середнього дошкільного віку

# data[].attributes.subject
Картотека дидактичних ігор "Розвиток мовлення" для дітей середнього дошкільного віку

# data[].attributes.headline
Базовий компонент дошкільної освіти (Державний стандарт дошкільної освіти 2021р.) Освітній напрям "Мовлення дитини"

# data[].attributes.subject
Базовий компонент дошкільної освіти (Державний стандарт дошкільної освіти 2021р.) Освітній напрям "Мовлення дитини"

# data[].attributes.headline
Методичні рекомендації до оновленого Базового компонента дошкільної освіти (2021 р.) Освітній напрям "Мовлення дитини"

# data[].attributes.subject
Методичні рекомендації до оновленого Базового компонента дошкільної освіти (2021 р.) Освітній напрям "Мовлення дитини"

# data[].attributes.headline
Програми розвитку дітей - Освітня лінія "Мовлення дитини"

# data[].attributes.subject
Програми розвитку дітей - Освітня лінія "Мовлення дитини"

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Програми розвитку дітей

# data[].attributes.attachment_link.description
Команда підтримки відновлення та реформ Міністерства освіти і науки України

# data[].attributes.headline
«Мовлення дитини. Впроваджуємо Базовий компонент дошкільної освіти (нова редакція)». Авторка — Наталія Гавриш. (Дошкільне виховання, 2021р.)

# data[].attributes.subject
«Мовлення дитини. Впроваджуємо Базовий компонент дошкільної освіти (нова редакція)». Авторка — Наталія Гавриш. (Дошкільне виховання, 2021р.)

# data[].attributes.headline
Як оцінити рівень мовленнєвого розвитку дитини (О. Байєр, Н. Погрібняк, вихователь-методист дошкільного закладу №1, 2022)

# data[].attributes.subject
Як оцінити рівень мовленнєвого розвитку дитини (О. Байєр, Н. Погрібняк, вихователь-методист дошкільного закладу №1, 2022)

# data[].attributes.headline
Богуш А. М. Мовно-літературна освіта дітей дошкільного віку. Інноватика у вихованні. Випуск 16. 2022.  

# data[].attributes.subject
Богуш А. М. Мовно-літературна освіта дітей дошкільного віку. Інноватика у вихованні. Випуск 16. 2022.  

# data[].attributes.headline
Досвід роботи вихователя на тему: «Мовленнєвий розвиток дошкільників у процесі ознайомлення з творами В.О. Сухомлинського» 2020р.

# data[].attributes.subject
Досвід роботи вихователя на тему: «Мовленнєвий розвиток дошкільників у процесі ознайомлення з творами В.О. Сухомлинського» 2020р.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Генезум - Центр Прогресивної Освіти

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Актуальність: Однією з найгостріших проблем українського суспільства на сучасному етапі його розвитку є падіння рівня моралі, втрата духовних орієнтацій, нездатність людей до самопізнання, відсутність потреби у самовдосконаленні, саморозвитку. Втрачаються такі цінності, як добро, любов, краса, гідність, вірність своїй країні, знецінюються звичаї і традиції, надбані багатьма поколіннями. Проблема формування людяності, духовних цінностей широко досліджувалася і розроблялася В.Сухомлинським. Розроблена ним педагогічна система не тільки збагатила педагогічну науку новаторськими ідеями і положеннями, а й внесла вклад у теорію і в практику національно- патріотичного виховання.

Мета: розвивати у дітей такі якості як доброта, щирість, чесність, відповідальність, співпереживання, милосердя, любов, великодушність; сформувати у дітей вміння за допомогою різних видів моделювання стимулювати мислення, творчу уяву, вміння активізувати та оцінювати вчинки героїв казок В.Сухомлинського;
Завдання:

Вивчити та проаналізувати психолого-педагогічну літературу та педагогічні твори В.Сухомлинського з питань мовленнєвого розвитку дошкільників;

Розробити систему методичних прийомів та форм роботи щодо використання художніх творів В.Сухомлинського в мовленнєвому розвитку дошкільників;

Вчити переносити казкові ситуації в життєдіяльність та поглиблювати систему знань дітей про твори В. Сухомлинського.

Виготовити дидактичні посібники для використання в практичній роботі.

Перевірити та обґрунтувати ефективність застосування системи розроблених методів і прийомів з мовленнєвого розвитку в освітній роботі з дітьми.

Очікувані результати. Діти:

мають розвинуті комунікативні навички, вміють працювати в макро - та мікрогрупах;

вміють застосовувати набуті навички та знання на практиці, переносити казкові ситуації в життєдіяльність;

ставляться відповідально до виконання колективних доручень;

планують свою діяльність з однолітками в співпраці та співтворчості, активно беруть участь у різних роботі з казкою, як народною, так і авторською.

"Казка - активна естетична творчість, що охоплює всі сфери духовного життя дитини - її розум, почуття, уяву, волю". В.О.Сухомлинський
У зв'язку із технологічними, психологічними та соціальними змінами у нашому суспільстві, виникла потреба виявлення розвитку мовленнєвого творчого потенціалу у дітей, тому що такі діти, з одного боку, зможуть зрозуміти і осягнути всі інноваційні процеси з розвитку передових технологій у різних сферах життя, стати винахідниками, а з другого боку зможуть діяти нестандартно в різних життєвих ситуаціях, будуть покладатися на самих себе, приймати рішення з врахуванням загальнолюдських моральних цінностей, тому дуже важливо разом з розвитком мовленнєвого розвитку творчості у дітей дошкільного віку, закласти в них і основи людяності.

Проблема розвитку мовлення дошкільників не є новою. Вона досліджувалася класиками наукової думки і сучасними науковцями в різних аспектах: психологічному (Л.С.Виготський, С.Л. Рубінштейн та ін.); педагогічному (Е.П. Короткова, О.С.Ушакова та ін); лінгводидактичному (А.М.Богуш, Н.В.Гавриш, та ін.). Досліджено такі аспекти розвитку зв'язного мовлення дітей дошкільного віку: навчання розповідання за дидактичними картинками (Н.В.Гавриш, Л.І.Глухенька, Н.Ф.Виноградова, Е.М.Струніна та ін.), іграшками (А.М.Бородич, Е.П.Короткова та ін.), навчання описових розповідей (В.В.Гербова, С.В.Ласунова та ін.), переказування дітьми художніх творів (О.М.Лещенко, Н.В.Малиновська, Н.П.Орланова та ін.), навчання творчих розповідей (Л.І.Березовська, Н.В.Водолага, Н.В.Гавриш, С.В.Ласунова та ін.), розвиток зв'язного мовлення за текстом казок (С.Л.Алієва, Н.Н.Насруллаєва, Ю.А.Руденко, Л.І.Фесенко та ін.).

За твердженням науковців, зокрема А. Богуш, індивідуальність дитини яскраво відбивається у її мовленні. Складно переоцінити у становленні особистості, її успішному функціонуванні в різних сферах життєдіяльності, роль мови і мовлення. Отже, мовлення дитини є провідним засобом її самовираження і саморозвитку.

Художньо-мовленнєва діяльність є природною для дітей дошкільного віку, адже дає можливість самовиразитися, самореалізуватися, проявити креативність. Вона відбувається в організованих формах або просто за ініціативи дітей, поза спеціальними заняттями і спрямована на розвиток мовного чуття, мовленнєвих здібностей дошкільників.

Основа для формування мовленнєвого розвитку у дітей дошкільного віку є морально-етичні казки В.Сухомлинського, бо кожна його казка особлива к своєю ідеєю, так і сюжетом та персонажами.

Величезний виховний і дидактичний потенціал казки відомий усім. На жаль, його не завжди вдається реалізувати. Нерідко робота над казкою виявляється поверховою, обмежується репродуктивними запитаннями до дітей щодо її змісту, які не сприяють осягненню глибинного смислу казки, її головної ідеї. Потрібні бесіди, побудовані на запитаннях відкритого характеру, що спонукають дітей до розміркувань, прояву творчості.

Хочу представити вам систему роботи, яка спрямована на розвиток творчого мовленнєвого розвитку у дітей засобами моделювання на основі морально-етичних казок В.Сухомлинського.

Я вибрала технологію моделювання казок, так як вона є дуже цікавою для дітей. Модель може виступати і як зображення структури сприйманого тексту, і як орієнтир для самостійного складання розповіді, казки, оповідання, як засіб оцінювання ситуації, стосунків між персонажами казок, розуміння настрою, емоційного стану та почуттів героїв.

У дитини виробляється здатність продукувати різні мисленнєві операції, узагальнювати, замінюючи декілька понять одним.Тому використання цієї технології сприяє розвитку у дітей пізнавальної активності, творчого мислення, уваги, уяви, пам'яті, сприймання, тобто всіх психічних процесів та в цілому інтелекту дитини.

Одним із провідних засобів мовленнєвого розвитку дітей дошкільного віку є розвивальне середовище. У групі розвивальне середовище організоване так, що діти невимушено і вільно отримують уявлення про оточуючий світ, природу. Під час спілкування з однолітками, діти відчувають радість, задоволення.

Систематичні заняття, цікаві екскурсії, спостереження, організація годин дозвілля, ігри, праця, яскраві свята стають змістом розвитку зв'язної мови у дітей.

Щоб навчити дітей свідомо користуватися мовою як засобом спілкування, даю можливість дитині самій будувати речення, не змушуючи повторювати слова автора.

У своїй роботі використовую інтерактивні методи навчання: мікрофон, ланцюжок, коло ідей тощо, де проявляється спільна діяльність у режимі рівноправного спілкування.

Щоб розвивати мовлення дитини, замало просто пропонувати їй мовний матеріал. Я ставлю перед нею нові пізнавальні завдання, використовую різні засоби мовлення, розробляю посібники на основі казок та оповідань В.Сухомлинського.

Щоб активізувати дитину до розповідання, до переказування, викликати у неї позитивні емоції, розвинути уяву, волю, почуття я розробила картинки-підказки, ілюстрації-підказки за творами В.Сухомлинського з урахуванням психологічних та вікових особливостей дітей. Красиві ілюстрації викликають у дитини бажання дати відповіді на запитання, розповісти про дію, яка відбувається в казці чи оповіданні. Результатом використання таких картинок -підказок є оптимальна активізація дітей.

Для залучення дітей молодшої групи відповідати на запитання 2-3 реченнями по змісту літературних творів В.Сухомлинського мною були зібрані іграшки, привабливі кольором і незвичайною формою та виразом обличчя героїв. Вони спонукають малят зануритись в мовленнєву ігрову діяльність, добре запам'ятати твір, інсценувати сюжет, переказати його.

Я створюю умови для переживання успіху кожною дитиною. Цьому сприяє робота з кросвордами, ребусами, головоломками, вікторинами

(в групі старшого дошкільного віку). Для їх розв'язання проводжу попередню роботу за змістом знайомих творів В.Сухомлинського, а потім використовую їх на заняттях, в повсякденній діяльності.

Створення казок-один із найцікавіших видів творчості для дошкільнят. В.О.Сухомлинський вважав казку - активною естетичною творчістю, що охоплює всі сфери духовного життя дитини - її розум, почуття, уяву, волю та радив: "Якщо ви бажаєте, щоб діти творили, створювали художні образи, перенесіть з вогнища своєї творчості хоча б одну іскру в свідомість дитини".

Розвитку дитячої мовленнєвої творчості сприяють подорожі в природу. Діти складають казки, оповідання про жука, сонечко, травичку.

Важливу роль у формуванні особистості дитини, зокрема з розвитку її мовлення, належить сім'ї. "Батьківська педагогіка" В.Сухомлинського - це орієнтир для мене в роботі з родинами вихованців. У групі, в якій я працюю, панує атмосфера розкутості, довіри, спонукає дітей до відкритості в спілкуванні. Батьки групи - активні учасники у виготовленні дидактичних посібників, в організації свят і розваг. Це дає можливість батькам разом з дітьми складати казки, оповідання, глибше зрозуміти твори В.Сухомлинського. Тата і мами користуються рекомендаціями по використанню картинок-підказок, вікторин, кросвордів, які я розробила.

Працюючи з дітьми по розвитку зв'язної мови, я спостерігала, що не всі діти можуть правильно будувати речення, висловлювати свою думку, розповісти та переказати казку в силу різних причин психологічного характеру; тому, щоб активізувати дитину до розповідання, переказування, викликати у неї позитивні емоції, розвинути уяву, волю, почуття, я розробила відповідні сюжетні ілюстрації-підказки.

Картинки-підказки та ілюстрації-підказки до казок і оповідань - дуже цінний матеріал для розвитку уяви та мови дитини-дошкільника, відносно бідної на образи через малий досвід дитини. Вони збагачують її уяву, сприяють її розвитку, допомагають усвідомлювати зміст літературного твору і, таким чином, допомагають розвивати монологічне та діалогічне мовлення; стимулюють дітей до розповідання за їх змістом, збагачують словник.

Ілюстрації-підказки та картинки-підказки розроблені з урахуванням вікових груп, виконані в кольорі та спонукають до розповідання, до переказування казки, оповідання. Красива ілюстрація та картинка викликає у дитини бажання дати відповідь на запитання, розповісти про дію, яка відбувається в казці та оповіданні. Під час роботи з ілюстрацією та картинкою я вводжу сюрпризний момент, момент раптовості, неочікуваний момент - поява того чи іншого героя. Навіть надто сором'язлива, закомплексована дитина, дитина, яка не бажає відповідати в силу різних причин, з появою героя назве його і його дію. А коли дитину щось зацікавило, вразило - вона забуває про свої вади в мові, сором'язливість, починає говорити, розповідати. За словами В. Сухомлинського "лише той, у кому постійно горить вогонь пізнання, може запалити інших цим життєдайним вогнем".

Важливими компонентами технології навчання і виховання казкою є: читання казок та створення малюнків (ілюстрацій) за їх змістом; казка і театр: використання різних видів театру для обігрування казки; гра-драматизація за сюжетом казки; створення казки своїми руками (виготовлення іграшок, книжок на заняттях з художньої праці).

Завдяки цьому в дитини формуються почуття ввічливості, любові, хоробрості, доброти, вірності, виховується краса душі.

Казки В.О. Сухомлинського використовую в роботі з дітьми як на заняттях з розвитку мовлення, логіко-математичного розвитку, ознайомлення з соціумом, природним довкіллям, художньо-продуктивної діяльності так і під час повсякденної діяльності.

Казки - один з найбільш популярних серед дітей жанрів народної творчості. У них - міцна соціальна основа, життєствердний оптимізм. Герої казок, яким властиві високі моральні якості, завжди ведуть боротьбу з темними силами, що символізують соціальне зло й несправедливість. Образи позитивних казкових персонажів давно стали для дітей втіленням кращих рис людини. Дитина уважно стежить за розвитком казкового сюжету, відверто реагує на вчинки героїв, проникається своєрідністю їхніх стосунків, думок і почуттів, віддає свої симпатії позитивним, засуджує негативних.

Казка з поганим кінцем також є засобом навчання й виховання. Вона показує дитині, як себе відповідно поводити, чого робити не можна, як уникнути невдалого вибору, щоб зменшити негативні наслідки вчинків. Казка допомагає неухильно слідувати правилам, аналізувати, як діяти і в яких випадках.

Казковий світ Василя Сухомлинського це невичерпне джерело:

розвитку соціально - емоційної сфери дітей;

розвитку особистих якостей, які зумовлюють моральну поведінку, формування якостей, які необхідні для спілкування, оволодіння уміннями встановлювати контакти при спілкуванні;

створення атмосфери радості, "як джерела оптимістичної впевненості дитини в своїх силах", без чого "неможливе розкриття природних схильностей, здібностей, обдарувань".

навчання дітей емоційно-естетично сприймати навколишній світ, сприяння розвитку дитячої уяви та фантазії;

пробудження вміння бачити, захоплюватись і цінувати прекрасне у всьому: природі, творах мистецтва;

утвердження духовних, національних почуттів, адже "розум людини, що формується, вбирає в себе ідеологію і психіку народу, його переконання, традиції, інтелектуальну, моральну, естетичну культуру";

заохочення дітей до складання казок, віршів, оповідань;

В.О. Сухомлинський вважав, що казка - благородне і нічим не заміниме джерело виховання любові до Вітчизни. Казка виховує любов до рідної землі вже тому, що вона творіння народу. Така є ж висока оцінка у вихованні дітей дається ним і народній пісні, культурі, традиціям.

"Без казки - живої та яскравої, яка володіє свідомістю і почуттями дитини, неможливо уявити дитяче мислення і дитячу мову. Дуже важливо, щоб діти не лише слухали казку, а й самі її творили. Через казку, через неповторну дитячу творчість - вірна дорога до серця дитини".

Працюючи над роботою, я ставила собі за мету розвивати у дітей такі якості як доброта, щирість, чесність, відповідальність, співпереживання, милосердя, любов, великодушність; сформувати у дітей вміння за допомогою різних видів моделювання стимулювати мислення, творчу уяву, вміння активізувати та оцінювати вчинки героїв казок В.Сухомлинського; вміти переносити казкові ситуації в життєдіяльність.

У роботі я використовувала такі форми роботи як діагностика дітей, малювання бажань, співбесіди, експрес -анкети для батьків.

Ставила собі за мету поглибити систему знань дітейпро твори В. Сухомлинського.

Надавала дітям можливість практично застосувати набуті ними раніше знання. Це були і розповіді-роздуми, і мовленнєві етюди і такі психотехнології як гімнастика почуттів, енергетичні вправи. Діти з задоволенням оцінювали вчинки героїв за допомогою кружечків червоного та зеленого кольору. Також я проводила такі форми роботи як піраміда запитань, прийоми із методики ТРВЗ, ігри-драматизації.

Звичайно, що ж творча робота була найбільше до вподоби дітям. Тут кожен мав змогу реалізувати свої задуми і отримати позитивні емоції. Я підготувала з дітьми виставку з різними видами моделювання до казок В. Сухомлинського. Діти з задоволенням малювали, ліпили, конструювали різних персонажів, придумували інші сюжети. Вводили нових героїв в уже знайомі казки.

В.О.Сухомлинський відмічав: " Казка для маленьких дітей - не просто розповідь про фантастичні події, це - цілий світ, в якому дитина живе, бореться, протиставляє злу свою добру волю". На його думку казка - активне естетичне мистецтво, яке захоплює усі сфери духовного життя дитини: розум, почуття, уяву, волю. Казковий жанр розвиває мислення кожної дитини, сприяє створенню інтелектуальної атмосфери в дитячому колективі. Вона оволодіває почуттями дітей, тому що через казку діти пізнають світ не тільки розумом, але й серцем. "Діти розуміють ідею лише тоді, коли вона втілена у яскравих образах".

Я використовую творчі методи роботи з текстами казок (перенесення героїв знайомих казок у нові обставини, зміна ситуацій, створення нових сюжетів казок). Для реалізації розробленої системи роботи з казками, зробила добірку творів В.О.Сухомлинського. Тексти підібраних казок проаналізувала, виділила їх моральну цінність та виховну мету.
В. О. Сухомлинський про роль казки у вихованні та навчанні дітей
До того, що вже було сказано, добавлю, що для мовленнєвого розвитку дітей широко використовую ТРВЗ (теорія розв'язання винахідницьких завдань), ТРВЗ допомагає мені впроваджувати в життя педагогічну спадщину українського педагога саме в плані розвитку розуму і винахідливості.

Книжка приходить до дитини разом із казкою. Народжена фольклором, насичена містким педагогічним змістом, вона несе в собі позитивний приклад етичного ідеалу. Жоден з жанрів літератури не користується у дітей такою популярністю, як казка.

Багато видатних педагогів, психологів, письменників підкреслювали виховне і розвивальне значення казки (С. Русова, І. Франко, К. Ушинський, Л. Толстой, В. Сухомлинський та ін.).

Різні аспекти роботи з казкою висвітлені у працях сучасних дослідників, педагогів-практиків (А. Богуш, Н. Вітковська, Т. Гризоглазова, Д. Джола, Н. Лисенко, Ю. Мандрик, О. Савченко, О. Чебикін, А. Щербо та ін.), психологів (О. Запорожець, Н. Карпинська, Т. Рубцова, Н. Молдавська та ін.).

Саме казка, яку чує дитина у відповідному природному оточенні, жива, народжена з уст учителя, ставала оптимальною формою збудження паростків дитячого інтелекту. Педагог наголошував: "Найголовніше - це те, щоб у казці була глибока думка". Василь Олександрович неодноразово наголошував, що через казку легше донести до дитини думку, здивувати, викликати бажання виразити себе, свої почуття й думки словом. Казка - це думка, втілена в художнє слово. Вона запалює вогник дитячої творчості. Під її впливом дитина починає бачити навколо себе незвичайні взаємозв'язки між предметами і явищами, досягаючи єдності образів. Водночас дитина переживає хвилюючу радість, яка породжує бажання поділитися своєю думкою з товаришами. У колективі виникають найтонші духовні стосунки між дітьми, коли своїм емоційним, напруженим життям живе думка кожної дитини.

Аналіз педагогічної спадщини Василя Олександровича дозволив виділити основні форми роботи з казкою у Павлиській школі, які на думку педагога, найбільш ефективно сприяли вихованню і навчанню молодших школярів:

Такий підхід є дійовим засобом впливу казки на розумовий розвиток, моральні, естетичні почуття і дітей з особливими потребами.

Для того, щоб казка стала таким універсальним і ефективним засобом, вона має бути відповідно виконаною. Читання казки вимагає від педагога володіння культурою мови, артистизму, фантазії.

"Казка - це активна естетична творчість, що охоплює всі сфери духовного життя дитини - її розум, почуття, уяву, волю. Вона починається уже в розповіданні, вищий етап її - інсценізація"- писав В. Сухомлинський. Творчість викликана казкою, досягає свого апогею саме в інсценізації.

Творення казки - заключний етап роботи, хоча, звичайно, на кожному етапі є елемент творчості: під час добору і виготовлення ілюстрацій, а особливо - у ході інсценізації, коли дитина входить у предметний світ казкових образів.

Досвідчений учитель-практик і тонкий психолог, В. Сухомлинський бачив у кожній дитині особистість, тонку душу поета, домагався того, щоб у ній заграла поетична струна, відкрилося джерельце творчості.

Участь дитини у створенні казки великою мірою сприяє збагаченню її словникового запасу, розвитку творчого мислення. В. Сухомлинський вважав, що створення казок дітьми, особливо "важкими" - це один із засобів пробудження у них пізнавального інтересу, розвитку їхнього мовлення. Василь Олександрович був переконаний, що читання, розповідання, інсценізація, творення казки - могутній засіб виховання розуму і добрих людяних почуттів.

Висновки. Отже, я впевнена, що казка має посісти своє місце в освітньому процесі, використовуватися на заняттях з різних розділів програми. Впровадження технології моделювання казки в освітній процес сприяє розвитку пізнавальної активності дошкільників, творчого мислення, уваги, уяви, пам'яті та стимулює розвиток мовленнєвих здібностей.
Література
У процесі роботи, я помітила, що слухаючи казку, дитина проявляє особливу внутрішню активність, стаючи як би співучасником описуваних подій. Казка є універсальним розвиваюче - освітнім засобом, виводячи дитину за межі безпосередньо сприйманого, занурюючи його в можливі світи з широким спектром моделей людської поведінки і орієнтуючись в них, забезпечуючи багате, розмаїтне мовленнєве середовище. Я переконалася, що використання казки мною в освітньому процесі дає можливість провести корекційну роботу з мовлення дитини; дитина долає власні страхи, надмірну тривожність.

1. Базовий компонент дошкільної освіти (нова редакція) /Науковий керівник: А.М.Богуш. - Вихователь-методист дошкільного закладу.-Київ, 2012. - Спецвипуск. - С. 4-10.

2. Дитина - диво світу. Трнопіль, 2007. -116 с.

3. Квітка сонця: Притчі, казки, оповідання/ В.О.Сухомлинський; Пер.Д.С.Чередниченка. - Х.: ВД "Школа", 2009. - 240 с.

4. Сухомлинський В.О. Вогнегривий коник: Казки. Притчі.Оповідання / Упоряд. О.В.Сухомлинська. - Київ, 2008. - 200 с.

5. Сухомлинський В.О. Не можна жити і дня без турбот за людину/ В.О.Сухомлинський. Серце віддаю дітям // Вибрані твори у 5-ти т. - Т.3 - К.: Рад.шк., 1977.

# data[].attributes.attachment_link.title
Досвід роботи вихователя на тему: "Мовленнєвий розвиток дошкільників у процесі ознайомлення з творами В.О. Сухомлинського" - Генезум

# data[].attributes.attachment_link.description
Доповідь учасника конференції Досвід роботи вихователя закладу дошкільної освіти: традиційні підходи та інновації на тему Досвід роботи вихователя на тему: "Мовленнєвий розвиток дошкільників у процесі ознайомлення з творами В.О. Сухомлинського", секція: Практичні наробки вихователя дитячого садка. Центр Прогресивної Освіти - Генезум

# data[].attributes.headline
Досвід роботи з формування мовленнєвої компетентності дошкільника

# data[].attributes.subject
Досвід роботи з формування мовленнєвої компетентності дошкільника

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Завідувач Приморсько-Посадського ДНЗ "Сонечко"

Харламова Оксана Павлівна

І. Місце мовленнєвого розвитку у навчально-виховній системі....................

ІІ. Значення занять у формуванні мовленнєвої компетентності дитини .......

2.1. Види занять з мовленневого спілкування...............................................

2.2. Планування занять з мовленневого спілкування......................................

2.3. Інтегровані заняття у мовленнєвому розвитку дітей...............................

ІІІ. Розвиваємо мовлення у грі.........................................................................

IV. Процес поповнення словникового запасу

ВИСНОВОК......................................................................................................

І. Місце мовленнєвого розвитку у навчально-виховній системі

Сучасний навчально-виховний підхід у дошкільному закладі має на меті здійснювати збалансований розвиток дитини, сприяти формуванню у неї елементарних форм життєвої компетентності, а також неухильно вдосконалювати, реалізовувати фізичний, соціально-моральний,емоційно-ціннісний ,пізнавальний та художньо-естетичний потенціал малюка.

У цій цілісній та багатогранній навчально-виховній системі першочергову роль має відігравати мовленнєвий розвиток дитини. Адже саме від його рівня значною мірою залежить формування інтелекту малюків,їх комунікативні навички,мислення,становлення базових якостей особистості, здатність самостійно та відповідально визначати свою позицію у суспільстві.

Мовленнєвий розвиток дошкільника має особливе значення у формуванні особистості, адже мовлення дитини визначає великою мірою її інтелектуальний, комунікативний та загальнокультурний рівень. Отже, завдання педагога - активізувати мовленнєвий розвиток малюка , спрямувати цей процес у потрібне русло, сприяти закріпленню у дітей мовленнєвої культури та грамотності.

Сформованість зв`язного мовлення дитини дошкільного віку - кінцевий результат роботи педагогів. Дослідження показують : для того, щоб дитина раннього віку успішно оволоділа словом, вона має почути його багато разів, а щоб почала активно використовувати у власному мовленні, - ще більше (близько 70-90 разів). Дітям з мовленнєвими порушеннями треба повторювати нові слова набагато частіше.

Опанування речення - процес ще складніший. Якщо за нормальних умов діти починають складати речення приблизно у 2 роки, то в разі наявності мовленнєвих вад - після 3-4 років, а інколи і після п`яти.

На п`ятому - шостому роках життя діти опановують ситуативне мовлення (конструювання речень в умовах конкретної ситуації).Формуванню такого мовлення сприяють завдання на описування предметів.

Для формування усвідомлених умінь і навичок побудови зв`язного й цілісного висловлювання необхідно приділити увагу практичному матеріалу. Такі вправи проводяться із використанням схем-піктограм та опорних картинок. Ці прийоми роботи з дітьми викликають у дошкільнят інтерес до словотворення, самостійного складання розповідей та речень.

Усі ці вправи можна проводити на основі різних лексичних тем (наприклад : "Овочі", "Фрукти", "Іграшки", "Одяг" тощо)

Під час занять корисно вправляти дошкільнят у відгадування загадок. Роботу бажано проводити з використанням натуральних предметів та іграшок, а також ігрових посібників - лото зі спеціальним набором таблиць малюнків тощо.

Вихованцям молодшого дошкільного віку можна запропонувати вправи на порівняння предметів, які сприяють усвідомленню дітьми форми, кольору, розміру та інших характерних ознак об`єктів навколишнього світу. Спочатку навчаю малюків порівнювати однотипні предмети, що розрізняються якоюсь однією ознакою (наприклад, м`ячі або башточки однакового кольору , але різні за розміром) Потім діти порівнюють предмети однієї тематичної групи (овочі, фрукти). Після цього можна перейти до порівняння предметів різних тематичних груп, яким властиві одна-дві спільні ознаки (наприклад: помідор-м`яч, кавун-м`яч) Такі вправи сприяють розвиткові зорового та слухового сприйняття, уваги та поняттєвого аспекту мовлення і готують дітей до самостійного описування предметів.

У старшій групі дітям пропоную складання більш самостійних і поширених висловлювань: описів за запитаннями, описів за планом-схемою, з опорою на зразок.

Мовленнєвий розвиток дошкільника - складний психологічний процес, що не зводиться до простого відтворення дитиною почутої мови. Він визначається мірою сформованості знань, умінь та навичок дитини і виявляється в соціальній та інтелектуальній активності у колі дорослих та однолітків. Щоб створити оптимальні умови для мовленнєвого розвитку дошкільника, слід використовувати різні форми роботи: ігри, проблемні ситуації і, звичайно, заняття.

І І. Значення занять у формуванні мовленнєвої

Не можливо уявити належний рівень життєвої компетенції людини без оволодіння мовленням. Видатний педагог Костянтин Ушинський зауважував, що рідне слово є основою розумового розви¬тку й скарбницею всіх знань. Оволодіваючи мовленням, вивчаючи мову, дитина засвоює систему знань, суспільно прийняті норми по¬ведінки - основу її життєвої компетентності, тобто, "оволодіває наукою і мистецтвом жити серед інших". З огляду на це проблема розвитку мовлення дитини завжди була однією з центральних у дошкільній освіті.

Мовленнєва компетенція - це вміння на практиці доречно ко¬ристуватися мовою (висловлювати свої думки, бажання, наміри, про¬хання тощо), використовувати для цього як мовні, так і позамовні (мі¬міка, жести, рухи) та інтонаційні засоби. Це полікомпонентний утвір, що містить такі компетенції:

- лексичну (наявність певного запасу слів у межах вікового пе¬ріоду, їх доречне застосування, вживання засобів мовної ви¬разності: приказки, прислів'я, фразеологізми, епітети, порів¬няння);

- фонетичну (правильна звуковимова, розвинений фонема¬тичний слух, володіння інтонаційними засобами виразності);

- граматичну (практичне вживання відповідних граматичних форм рідної мови: рід, число, відмінки, час тощо)

- діамонологічну (розуміння зв'язного тексту, вміння відповідати та звертатися із запитаннями, вести діалог, складати різні ви¬ди розповідей, переказувати).

Мовленням дитина оволодіває в процесі спілкування під час різ¬них видів діяльності, адже всі вони тісно пов'язані з мовленням і супроводжуються ним. Але повсякденного спілкування для становлен¬ня мовленнєвої компетенції, звісно, недостатньо. Основною формою навчання дошкільнят у процесі організованої пізнавальної діяльності все ж лишається заняття. Саме на заняттях систематично та послідовно формую у дітей мовленнєві уміння та навички, які закріплюються при спілкуванні дітей під час різних видів діяльності в повсякденному житті.

На заняттях з мовленнєвого спілкування діти мають не стільки засвоювати матеріал про навко¬лишній світ, скільки вправлятися в мовленнєвій ді¬яльності.

2.1. Види занять з мовленнєвого спілкування

Заняття з мовленнєвого спілкування бувають комплексними та спеціальними. Комплексне заняття з мовленнєвого спілкування проводжу щотижня. Цей вид заняття поєднує завдання що¬найменше з трьох компонентів мовлення, серед яких: звукова куль¬тура, лексика, граматика і власне зв'язне мовлення. Причому остан¬нє є обов'язковою складовою такого заняття.

Спеціальне заняття з мовленнєвого спілкування охоп¬лює лише один компонент мовлення (звукова культура мовлення, лексика або граматика) і проводиться лише один раз на місяць.

2.2. Планування занять з мовленнєвого спілкування

Плануючи комплексні заняття, слідкую, щоб усі завдання з розвитку мовлення рівномірно чергувалися протягом місяця.

Спеціальні заняття планую на квартал. У першому місяці кварталу, скажімо, у вересні, завданням спеціального заняття може бути формування звукової культури мовлення. Наступного мі¬сяця, у жовтні, спеціальне заняття варто присвятити виключно фор¬муванню граматичної правильності мовлення, а у листопаді - слов¬никовій роботі. Відповідно планую заняття з мовленнєвого спіл¬кування і в наступних кварталах.

Складаючи програмовий зміст комп¬лексного заняття, треба перед¬бачити розвиток різних компонентів мовлення і відповідно визначити зміст роботи над кожним завданням із розви¬тку мовлення на цьому занятті.

Програмовий зміст спеціального за¬няття містить завдання по роботі лише за одним компонентом мов¬лення, наприклад, над звуковою культурою мовлення. На цьому занятті закріплюю той матеріал, який подавався на комплексних заняттях, та додатково планую одне-два нових завдання стосовно роботи над звуковою культурою мовлення.

Плануючи спеціальне заняття зі словникової роботи, особливу увагу варто приділити формуванню у дітей узагальнюючих понять (меблі, одяг, транспорт тощо), ознайомленню їх з якостями та власти¬востями предметів.

При плануванні треба слідкувати, щоб заняття з мовленнєвого спілкування було взаємопов'язане з іншими заняттями, насамперед з художньої літератури, ознайомлення з навколишнім світом, рідною природою тощо. Так, наприклад, для складання розповіді на занятті з мовленнєвого спілкування дітям слід запропонувати вже знайому картину, яку вони розглядали під час заняття з рідної природи чи ознайомлення з навколишнім світом; для переказу можна взяти твір, з яким діти ознайомились на занятті з художньої літератури. Пропо¬нуючи тему для розповідання, необхідно враховувати попере¬дній досвід дітей. На мовленнєвих заняттях важливо створювати такі умови, які стимулюватимуть максимальну мовленнєву активність кожної дитини. Цього можна досягнути, дотримуючись таких умов:

1. Уміння викликати у дітей інтерес до теми заняття та розумно співвідносити власну мовленнєву активність і мов¬леннєву активність дітей - неприпустимо, щоб дорослий го¬ворив більшу частину заняття;

2. Забезпечення оптимальної інтенсивності мовленнєвого навантаження дітей - надто прості завдання знижують інтерес дітей, послаблюють готовність до подолання труднощів;

3. Здійснення індивідуально-диференційованого підходу - уміння педагога бачити в колективі кожну конкретну дитину і враховувати її індивідуальні особливості, пристосовуватися до них;

4. Уміння педагога бачити особисті досягнення дитини, а не по¬рівнювати її з іншими дітьми.

До заняття готуюсь завжди ретельно. Добираючи те¬му, враховую досвід дітей та їхні інтереси. Щоб успішно реалізу¬вати заплановані завдання, до кожного з них обераю метод або кілька методів, що забезпечать їх розв'язання. Так, ска¬жімо, навчаючи дітей описуванню, можна обрати описову розповідь або/і дидактичну гру.

Зважаючи на процеси індивідуалізації освіти, під час занять із мовленнєвого спілкування треба враховувати особли¬вості кожної дитини. Отже, слід знати, як поставити дитині завдан¬ня, скільки часу виділити на його розв'язання, як забезпечити розум¬ну допомогу, оцінити результат та докладені зусилля. Під час спілку¬вання важливо так розмістити дітей, щоб вони могли бачити одне од¬ного та вихователя. Без "контакту очей" неможливо формувати вміння слухати товариша, розуміти мовця, тобто виховувати в дошкільни¬ків культуру мовлення.

Для закріплення знань, отрима¬них на занятті, важливо оптимально організувати мовленнєве середовище для дітей у повсякденному житті. Не¬обхідно задіяти мовлення як важливий засіб спілкування в усіх видах дитячої діяльності.

2.3. Інтегровані заняття у мовленнєвому розвитку дітей

Державні освітні стандарти пе¬редбачають оновлення змісту навчан¬ня й виховання на засадах гуманізації, диференціації та інтеграції. Тож прин¬цип інтеграції в сучасній дидактиці розглядається як один з провідних. З огля¬ду на це у дошкільній освіті назріла необ¬хідність поєднувати різні види діяльності та об'єднувати знання із різних галузей на одному занятті. Цього можна досягнути в процесі інтегрованого заняття.

На інтегрованому занятті ключовим моментом є тема, а різні види діяльності, що використовуються на ньому, - лише засоби її розкриття. У ході такого заняття для розв'язання одного завдання можна задіяти знання та вміння з різних галу¬зей. Скажімо, педагог пропонує прикра¬сити новорічну ялинку, намалювавши певну кількість кульок різного кольору. До кожного кольору треба дібрати образ¬ну характеристику: фіолетовий колір на¬гадує вечір, що темним покривалом опускається на землю; червоний колір - дорогоцінний камінь, що аж іскриться на сонечку тощо. Таким чином на одному занятті реалізують завдання і з математики, і з зображувальної діяльності, і з мовленнєвого розвитку. Ще одна особливість інтегрованих занять - збільшення їх тривалості, адже завдяки швидкій зміні видів діяльності діти менше втомлюються і не втрачають інтересу до заняття.

До планування інтегрованих занять треба підходити дуже по¬мірковано, їх рекомендовано проводити орієнтовно один раз на квар¬тал з метою закріпити знання, мовленнєві уміння та навички дітей .

Методи реалізації завдань із розвитку мовлення дітей

■описова розповідь (за картиною, опис іграшки або предмету з довкілля, опис загадка, порівняльний опис двох іграшок або предметів, опис іграшки або пред¬мета по пам'яті)

■сюжетна розповідь за змістом дидактичної картини

■розповідь з власного досвіду

■дидактичні ігри, спрямовані на розвиток зв'язного монологічного мовлення, на¬приклад, "Посилка", "Про що хотів розповісти Незнайко у листі", "Чий мультфільм найкращий" тощо

■творча розповідь (за сюжетною ігровою обстановкою; за картинкою-сюрпризом; за поданим початком; за опорними словами; на тему, запропоновану вихователем; за планом; самостійне вигадування казок дітьми; зміна кінцівки відомої казки)

Звукова культура мовлення:

■ заучування та промовляння напам'ять скоромовок ,промовляння чистомовок.

■дидактичні ігри та вправи для формування правильної вимови звуків , розповіді зі звуконаслідуванням, вправи для розвитку артикуляційного апарата

■ дидактичні ігри та вправи, спрямовані на розвиток мовленнєвого дихання

■ дидактичні ігри та вправи з розвитку фонематичного слуху

ІІІ. Розвиваємо мовлення у грі

Гра як провідна діяльність дітей дошкільного віку сприяє формуванню у них розумових операцій - аналізу, синтезу, порівняння, розвитку пам'яті, уваги, уяви, мовлення, логічного мислення, креативності, самостійності мовлення. Саме у грі якнайкраще розвиваються і розкриваються здібності кожної дитини.

Дидактичні ігри, спрямовані на розвиток у дітей фонематичного слуху, передбачають завдання на виділення з тексту слова із заданим звуком, перших та останніх звуків у словах, інто¬нування певного звука у слові, добирання слова з названим звуком. Наприклад: "Почни слово... продовж слово", "Зберемо врожай", "Незвичай¬ний супермаркет" тощо.

Коли діти вже добре розрізняють і вимовля¬ють звуки в словах, доцільно вводити поняття: голосні та приголосні звуки, звукова схе¬ма, зокрема під час ігор: "Допоможи тваринам знайти свою домівку", "Грибний дощик". Ці дії стають надійною основою для грамотного пись¬ма в подальшому.

Ознайомлення малят з літерами варто почи¬нати з позначення голосних звуків, оскільки вони легко вимовляються. Крім того подальша вимо¬ва голосного з приголосним сприяє формуван¬ню вміння читати склади. Формувати практичне уявлення про склад і кількість складів у слові допоможуть такі ігри як: "Плутанина", "Зачарова¬ні хмаринки", "З квіточки на квіточку". Основне правило всіх варіантів ігор зі складами - чита¬ти склад швидко, правильно, без попереднього промовляння літер.

Збагачення мовлення малят узагальнюва¬ними словами, абстрактними поняттями, бага¬тозначними словами, синонімами, антонімами, формування вміння класифікувати предмети за ознаками, властивостями здійснюється під час ігор: "Добери ознаку", "Скажи навпаки", "Букет чарівних квіточок".

При формуванні у дітей уявлень про речення як одиницю мови важливо розвивати у них вміння правильно інтонувати різні типи речень (розповідні, питальні, окличні), складати про¬сті поширені речення, чути і виділяти окремі слова з речень, складати речення за сюжетним зображенням та заданою кількістю слів.

IV. Процес поповнення словникового запасу

ПЕРШИЙ ЕТАП - пасивний ознайомлювальний, де вперше звучить для дитини незнайоме слово;

ДРУГИЙ ЕТАП - пасивно - пояснювальний, де на багатьох зрозумілих дитині прикладах пояснюється значення незнайомого слова;

ТРЕТІЙ ЕТАП - малоактивний, де нове слово дитина відтворює у своїй відповіді на запитання дорослого;

ЧЕТВЕРТИЙ ЕТАП - активний, де дитина самостійно згадує нове слово й використовує його як засіб для виконання завдання;

П'ЯТИЙ ЕТАП - автоматичний, де дитина, не утруднюючи себе, миттєво відтворює необхідне слово.

Останній етап є результатом тривалих тренувань, спеціальних завдань, пошуків ефективних методів і прийомів стосовно кожної окремої дитини.

1.Пригадування й називання предметів за аналогією одного кольору та його відтінків

Малиновий - малина, квітка, хустка, захід сонця, олівець, козацький прапор...;

Лимонний - лимон, олівець, яблуко, дорожній знак...

2.Пригадування й називання предметів за аналогією форми

Циліндр - частина конструктора, банка, макарони, вафельні трубочки, труба, чоловічий головний убір...;

Конус - морозиво-ріжок, шапка-ковпак, частина настільної лампи, фужер, частина дзиги...;

Ромб - частина конструктора, форма печива, годинника, елемент орнаменту на вишиванці, писанці, два трикутники...

3.Установлення аналогії за властивостями матеріалів

Гума - м'яч, шини, шапочка для плавання, святкова кулька, рукавички для побутових та городніх робіт...;

Хутро - комір пальта, м'які іграшки, підкладка куртки, чобіт, устілки, кожух, "одяг" тварин...;

Пух - куртки, подушка, ковдра, светр, шапка, хустка...

Пластмаса - іграшка, ручка для письма, зубна щітка, одноразовий посуд, клавіатура, комп'ютерна мишка, гудзики, окуляри, корпуси радіо- та відеоапаратури...;

4. Установлення аналогії за дією чи способом використання

Накидка - накинути покривало;

Схованка - місце, куди щось ховається;

Лінійка - щоб провести лінію;

Підставка - під щось підставити;

Подушка - підкласти під вушко;

Підсніжник - те, що росте з-під снігу;

5. Називання предметів, об'єктів за аналогією чи наближеністю у використанні

Космонавт - скафандр, відеокамера, космічний апарат, кратер, вакуум, земна куля, телескоп, карта, планета...

6. Добір прикметників, які різнопланово характеризують один і той самий предмет, об'єкт у грі "Скажи, яка я"

Черевики - мої, були братикові, зручні, якісні, старі, зношені, втомлені, брудні, швидкі, червоні, різні, малі, шкіряні, жаркі, дорогі...;

Сопілка - калинова, довга, тонка, дерев'яна,різьблена, голосиста, легка, чужа, стара, зламана, дорога, бажана, гарна, дарована, купована...

7. Добирання ланцюжків слів на означену тему, логічне поєднання їх у реченні

Гра "Доберемо слова - намистинки"

Музика - інструмент, класична, щемлива, гучна, народна, оркестр, диригент, звук, музикант, соліст, акорд, темп, оплески, концертна зала, квіти, антракт, квитки...

Осінь - дощ, листопад, хмари, вітер, калюжі...

СЛОВА - АНТОНІМИ

ІГРОВА ВПРАВА "ТАКИЙ..., ЯК..."

білий, як сорока (як полотно, як стіна, як іній, як крейда)

Мовленнєве спілкування є одним із перших видів діяльності, яке дитина опановує в онтогенезі; воно є універсальною умовою розвитку особистості в період дошкільного дитинства. У процесі різнопланового спілкування в ігровій діяльності дитина пізнає природний, предметний і соціальний світ, що є навколо неї,у його цілісності та різноманітності;формує і розкриває власний внутрішній світ, свій образ "Я"; засвоює і створює культурні цінності,є активним суб`єктом взаємодії. Базовий компонент дошкільної освіти визначає кінцевою метою мовленнєвого розвитку випускника дошкільного закладу сформованість у нього комунікативної компетенції. Мовленнєвий розвиток дитини є основним інструментом, за допомогою якого вона встановлює контакт із довкіллям і завдяки якому відбувається соціалізація дитини. Водночас, як свідчить практика, поширення комп`ютеризації, телебачення та інших технічних засобів, що стали допустимими дітям дошкільного віку як у сім`ї, так і в дошкільних закладах, обмежує безпосереднє спілкування дітей унаслідок чого збагачується їх пізнавальна сфера і водночас гальмується мовленнєва.

Тому метою роботи вихователя дошкільного закладу має бути створення належних умов для повноцінного мовленнєвого розвитку дітей: різноманітність дидактичних ігор, включення елементів мовленнєвого спілкування на заняттях із кожного розділу програми, спілкування у повсякденному житті.

# data[].attributes.attachment_link.title
З досвіду роботи - ДНЗ "Сонечко"

# data[].attributes.headline
Демонстраційні картки "Назви одним словом" за лексичними темами

# data[].attributes.subject
Демонстраційні картки "Назви одним словом" за лексичними темами

# data[].attributes.body
Іграшки, Фрукти, Ягоди, Овочі, Свійські тварини, Дикі тварини, Птахи, Квіти, Посуд, Інструменти, Меблі, Одяг,
Побутова техніка, Транспорт.

# data[].attributes.headline
Картинки «Професії» для дітей дошкільного віку

# data[].attributes.subject
Картинки «Професії» для дітей дошкільного віку

# data[].attributes.headline
Презентація для дітей дошкільного віку. Тема: "Фрукти"

# data[].attributes.subject
Презентація для дітей дошкільного віку. Тема: "Фрукти"

# data[].attributes.headline
Презентація для дітей дошкільного віку. Тема: "Посуд"

# data[].attributes.subject
Презентація для дітей дошкільного віку. Тема: "Посуд"

# data[].attributes.attachment_link.description
This process is automatic. Your browser will redirect to your requested content shortly.

# data[].attributes.headline
Демонстраційний матеріал "Транспорт" для дітей дошкільного віку

# data[].attributes.subject
Демонстраційний матеріал "Транспорт" для дітей дошкільного віку

# data[].attributes.headline
Методи і прийоми розвитку мовлення та навчання дошкільників рідної мови. Методичні рекомендації для вихователів(Квасилівський ЗДО)

# data[].attributes.subject
Методи і прийоми розвитку мовлення та навчання дошкільників рідної мови. Методичні рекомендації для вихователів(Квасилівський ЗДО)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Методи і прийоми розвитку мовлення та навчання дошкільників рідної мови
Методичні рекомендації для вихователів
У БКДО визначено, що дитина має засвоїти культуру мовлення і спілкування, елементарні правила користування мовою у різних життєвих ситуаціях. Оновлення підходів до організації занять з розвитку мовлення дітей потребує і оновлення засобів і методів розвитку мовлення дітей. Традиційні методи розвитку мовлення не втратили своєї актуальності, проте змінився характер їх використання. Так, у процесі організації своєї роботи, вихователі надають перевагу творчим мовленнєвим завданням та вправам, реалізуючи принцип багатоваріантності.

Методи навчання - це способи спільної діяльності вихователя і дітей, спрямовані на розв'язання завдань розвитку мови і мовленнєвого спілкування. У дошкільній педагогіці класифікують методи за джерелом знань: наочні, словесні, практичні.

Наочні методи займають у розвитку мови значне місце ( спостереження, екскурсії, екскурсії-огляди, розглядання предметів, картин, перегляд презентацій, відео сюжетів, телепередач; дидактичні ігри з наочністю). Якщо об'єкти доступні безпосередньому сприйманню дітей, вихователь використовує метод спостереження або його різновидності: огляд приміщення, розглядання натуральних предметів, іграшок. Якщо об'єкти недоступні для безпосереднього сприймання, педагог знайомить з ними дітей опосередкованим шляхом, розглядаючи картини, фотографії, перегляд відео сюжету, кінофільму, презентації. Опосередковані наочні методи застосовують у дошкільному закладі і для повторного ознайомлення з об'єктом, закріплення під час спостережень знань. Одночасно здійснюються завдання з розвитку словника дітей, формування зв'язного мовлення.

Словесні методи дають можливість поєднувати розширення та закріплення знань дітей про навколишній світ і формувати їхні мовленнєві вміння і навички ( читання, розповідання художніх творів, заучування віршів, бесіди, розповіді дітей, переказ). Завдяки словесним методам у дітей можна розвивати вміння розуміти зміст мови, застосовувати знання без опори на наочність.

Практичні методи допомагають навчати дітей на практиці використовувати отримані знання, набувати й удосконалювати мовленнєві вміння і навички ( словесні дидактичні вправи, ігрові методи (наочні ігри-заняття, ігри-інсценівки, уявні ігрові ситуації), елементарні досліди і моделювання).

Прийом - це складова частина методу. Кожен метод має декілька прийомів. У методиці розвитку мовлення дошкільників прийоми поділяють залежно від місця в них наочності та емоційності на наочні, словесні та ігрові.

Найважливішими є словесні прийоми:

мовленнєвий зразок (правильна, спеціально підготовленна мовленнєва діяльність вихователя для наслідування)

запитання (словесне звертання, що вимагає відповіді)

пояснення (допомагає дітям зрозуміти окремі сторони, взаємозв'язки, залежності предметів і явищ)

вказівка (пояснення змісту і послідовності навчальних дій)

оцінювання дитячого мовлення (мотивоване судження про засвоєння дитиною знань, якість виконання завдань, мовленнєве вміння і навички, для наслідування кращих зразків мовлення)

Наочні прийоми -показ картинки, іграшки, предмета, руху або дії, артикуляції звуків. Наочний показ завжди супроводжується словесними прийомами: поясненням, вказівкою, запитанням.

Ігрові прийоми: створення ігрової ситуації, виконання ігрових дій, звуконаслідування, загадкова інтонація голосу, використання жартів. Як ігровий прийом можуть виступати: елементи дидактичної гри, гри-інсценізації.

У практичній діяльності найчастіше використовується комплекс методів і прийомів. Вибір методу залежить від дидактичної мети навчання і змісту освітньої роботи. На практиці всі методи та прийоми розвитку та навчання дітей рідної мови комбінуються один з одним залежно від змісту навчального матеріалу та вікових особливостей дітей.

Використані джерела:

1. Методика розвитку мовлення та навчання рідної мови дітей раннього і дошкільного віку. Алла Богуш, Наталя Маліновська. Київ, 2022.
Підготувала вихователь Юлія ПАВЛЮК

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
квасилів днз

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
квасилівський здо

# data[].attributes.attachment_link.title
Методи і прийоми розвитку мовлення та навчання дошкільників рідної мови. Методичні рекомендації для вихователів

# data[].attributes.attachment_link.description
Методи і прийоми розвитку мовлення та навчання дошкільників рідної мови Методичні рекомендації для вихователів У БКДО визначено, що дитина має засвоїти культуру мовлення і спілкування, елементарні правила користування мовою у різних життєвих ситуаціях. Оновлення підходів до організації занять з розвитку мовлення дітей потребує і оновлення засобів і методів розвитку мовлення дітей.

# data[].attributes.attachment_link.title
методи та прийоми з розвитку мовлення - Coggle Diagram

# data[].attributes.attachment_link.description
методи та прийоми з розвитку мовлення - Coggle Diagram: методи та прийоми з розвитку мовлення

# data[].attributes.headline
Підручник "Методика розвитку мовлення та навчання рідної мови дітей раннього і дошкільного віку (Алла Богуш, Наталія Міліновська, 2021р.)

# data[].attributes.subject
Підручник "Методика розвитку мовлення та навчання рідної мови дітей раннього і дошкільного віку (Алла Богуш, Наталія Міліновська, 2021р.)

# data[].attributes.headline
Гончаренко С.У. Український педагогічний словник. К.: Либідь, 1997. 365 

# data[].attributes.subject
Гончаренко С.У. Український педагогічний словник. К.: Либідь, 1997. 365 

# data[].attributes.body
(Визначення понять, які взаємоповязані з розвитком мовлення)

# data[].attributes.headline
Підручник "Дошкільна лінгводидактика: Теорія і методика навчання дітей рідної мови в дошкільних навчальних закладах: підручник / А.М. Богуш, Н.В.Гавриш ; заред. А.М. Богуш. - Вид. 2-ге, доповнене. К.: Видавничий Дім «Слово», 2015. 704 с. 

# data[].attributes.subject
Підручник "Дошкільна лінгводидактика: Теорія і методика навчання дітей рідної мови в дошкільних навчальних закладах: підручник / А.М. Богуш, Н.В.Гавриш ; заред. А.М. Богуш. - Вид. 2-ге, доповнене. К.: Видавничий Дім «Слово», 2015. 704 с. 

# data[].attributes.headline
Приблизний перелік ігрового та навчально-дидактичного обладнання для закладів дошкільної освіти, затверджений Наказом Міністерства освіти і науки України від 19.12.2017 №1633 - Освітній напрям "Мовлення дитини"

# data[].attributes.subject
Приблизний перелік ігрового та навчально-дидактичного обладнання для закладів дошкільної освіти, затверджений Наказом Міністерства освіти і науки України від 19.12.2017 №1633 - Освітній напрям "Мовлення дитини"

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Перелік ігрового та навчально-дидактичного обладнання

# data[].attributes.attachment_link.description
Приблизний перелік ігрового та навчально-дидактичного обладнання для закладів дошкільної освіти, затверджений Наказом Міністерства освіти і науки України від 19.12.2017 №1633

# data[].attributes.headline
Професійні стандарти "Керівник (директор) закладу дошкільної освіти" та "Вихователь закладу дошкільної освіти", вони затверджені Міністерством економіки України Відповідні накази № 620-21 та № 755-21 оприлюднено на сайті МОН

# data[].attributes.subject
Професійні стандарти "Керівник (директор) закладу дошкільної освіти" та "Вихователь закладу дошкільної освіти", вони затверджені Міністерством економіки України Відповідні накази № 620-21 та № 755-21 оприлюднено на сайті МОН

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Міністерство освіти і науки розробило професійні стандарти "Керівник (директор) закладу дошкільної освіти" та "Вихователь закладу дошкільної освіти", вони затверджені Міністерством економіки України Відповідні накази та № 755-21 оприлюднено на сайті МОН.

Згідно зі стандартом, керівник очолює заклад дошкільної освіти і здійснює безпосереднє керівництво ним. Професійна діяльність керівника передбачає управлінську, організаційну та іншу діяльність, встановлену трудовим договором та/або посадовою інструкцією. Керівник безпосередньо підпорядковується засновнику (засновникам) або уповноваженому ним (ними) органу (особі).

Керівник закладу дошкільної освіти, який вперше призначений на відповідну посаду, має пройти підвищення кваліфікації відповідно до займаної посади протягом двох перших років роботи.

Стандарт "Вихователь закладу дошкільної освіти" визначає основною метою діяльності вихователя організацію навчання, виховання та розвитку вихованців під час здобуття ними дошкільної освіти шляхом формування ключових компетентностей відповідно до державного стандарту.

Професійна діяльність вихователя здійснюється відповідно до трудового договору та/або посадової інструкції. Вихователь безпосередньо підпорядковується керівнику закладу дошкільної освіти, а також керівнику структурного підрозділу закладу освіти (у разі його наявності).

Документ передбачає обов'язкове підвищення кваліфікації педагогічних працівників закладів дошкільної освіти не рідше одного разу на 5 років загальним обсягом не менш ніж 120 годин на 5 років.

Необхідними загальними компетентностями для вихователя закладу дошкільної освіти є громадянська, соціальна, культурна, лідерська, підприємницька, етична.

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Професійний стандарт "Керівник (директор) закладу дошкільної освіти" та "Вихователь закладу дошкільної освіти"

# data[].attributes.attachment_link.description
Міністерство освіти і науки розробило професійні стандарти "Керівник (директор) закладу дошкільної освіти" та "Вихователь закладу дошкільної освіти", вони затверджені Міністерством економіки України Відповідні накази та № 755-21 оприлюднено на сайті МОН. Згідно зі стандартом, керівник очолює заклад дошкільної освіти і здійснює безпосереднє керівництво ним.