# data[].attributes.body
Va néixer el 13 d'agost del 1762 i va morir a París el 8 de juny del 1817, va ser política i feminista que va exircir un paper important en la Revolució Francesa. Més tard es va cambiar el nom a Lambertine. Ella està emparentada amb “la primera dona de la llibertat”.

# data[].attributes.body
Va ser una figura de la Revolució Francesa. El 1793, va ser executada sota la guillotina per l'assassinat del líder jacobí Jean-Paul Marat, que va ser en part responsable, pel seu paper de polític i periodista, del curs més radical que havia pres la Revolució. Més concretament, va tenir un paper substancial en la depuració política dels girondins, amb qui Corday simpatitzava.

# data[].attributes.body
Va néixer el 17 de març de 1754 i va morir el 8 de novembre de 1793. Va ser una senyalada partidària de la Revolució francesa i una influent membre del grup girondí. Es va casar amb el Sr Roland, es traslladen a viure a París, on Marie Jeanne obre el saló polític a l'Hotel Britannique. El matrimoni va intentar escapar de París per la revolució, però van ser detinguts i van romandre a la presó durant cinc mesos. Marie Jeanne es va presentar davant el Tribunal revolucionari el vuit de novembre de 1793. Va ser condemnada a la pena de mort per “una horrible conspiració contra la unitat i indivisibilitat de la República i, la llibertat i la seguretat del poble francès”. Es va ordenar que se li executés aquesta mateixa tarda.

# data[].attributes.body
Va néixer el 7 de maig de 1748 a Montauban, França.

Escriptora, dramaturga, pamfletista i filòsofa política francesa, va escriure la Declaració dels drets de la dona i la ciutadania el 1791. Va lluitar per la igualtat, contra l'esclavitud i pels drets de les dones. Va morir el 3 de novembre de 1793. Va morir a la guillotina per defensar els drets de les dones. Cridarà per la igualtat, contra l'esclavitud i a favor dels drets dels regals. Malgrat la seva ideologia revolucionària.

# data[].attributes.attachment_caption
Dona de la revolució industrial i el moviment obrer

# data[].attributes.body
Va nèixer el 7 d'abril de 1803 i va morir el 14 de novembre de 1844.

Va emprendre una campanya a favor de l'emancipació de la dona, els drets dels treballadors i contra la pena de mort.

La seva situació de pobresa la va portar a contraure un matrimoni forçat amb André Chazal, amo d'un taller de litografia on treballava, el 1826 va decidir separar-se del seu marit, però això va provocar l'inici d'una llarga batalla legal per la custòdia dels seus fills això fa convertir-la en una de les precursores del moviment feminista al Perú i França.

Flora Tristán no només es va limitar a lluitar pels drets de la dona o pels drets dels obrers, temes que eren considerats causes radicals a la seva època. Així mateix, es va oposar a l'esclavatge, a l'obscurantisme religiós ia la pena de mort. El 14 de novembre de 1844 va morir, víctima de tifu

# data[].attributes.attachment_caption
Dona de la revolució industrial i el moviment obrer

# data[].attributes.body
Va néixer el 15 de juliol de 1858 a Manchester, Regne Unit i va morir el 14 de juny de 1928 a Londres, Regne Unit. Ella era una activista política britànica i líder del moviment sufragi, que va ajudar les dones a guanyar el dret al vot a la Gran Bretanya. El 1903, va fundar la Unió Social i Política de Dones afiliada al Partit Laborista Independent. Els seus membres eren coneguts com a sufragistes.

Van defensar l'ús de tàctiques com a sabotatge, pintar grans edificis a la ciutat, cremar botigues i establiments públics o atacs a cases particulars de destacats membres del Govern i del Parlament.

# data[].attributes.attachment_caption
Dona de la revolució industrial i el moviment obrer

# data[].attributes.body
Va néixer el 4 de juny del 1862 a Sabadell i va morir l'11 d'abril del 1931 a Barcelona
Va ser una líder anarcosindicalista espanyola i pionera del feminisme anarquista treballador.
Ella era treballadora tèxtil i va fundar un grup anarquista a Sabadell, va participar a la vaga de les set setmanes de 1883, en què es va reclamar la jornada de 8 hores. L'octubre del 1884 va ser una de les fundadores de la Secció Vària de Treballadors Anarcocol·lectivistes de Sabadell tal com apareix a la Llei constitucional signada el 26 d'octubre pels treballadors que van decidir formar part de la Federació de Treballadors.

# data[].attributes.attachment_caption
Dona de la revolució industrial i el moviment obrer

# data[].attributes.body
Ella va néixer el 5 de març de 1871 Zamo ść, Polònia i va morir el 15 de gener de 1919 (47 anys) a Berlín, Alemanya. Ella és una teòrica marxista polonès-alemany d'origen jueu, més tard ciutadana alemanya activa a Polònia i Alemanya.

A partir de llavors, es va unir al grup internacional que el 1916 es va convertir en la Lliga Espartacista, un grup marxista que més tard seria l'origen del Partit Comunista d'Alemanya

# data[].attributes.body
Va néixer el 4 de desembre de 1865 a Swardeston, Regne Unit i va morir el 12 d'octubre de 1915 a Tir National. Ella era una infermera britànica condemnada a mort en un judici sumari per un tribunal militar alemany durant la Primera Guerra Mundial, acusada d'alta traïció per haver refugiat fins a dos-cents soldats belgues, francesos i anglesos al seu hospital a Brussel·les (evadit a presoners i disparat a pilots) i haver-los els va ajudar a fugir de Bèlgica ia tornar als seus llocs de combat.

# data[].attributes.body
Va néixer el 4 d'octubre de 1896 a Hendon, Regne Unit i va morir el 4 d'octubre de 1964 a Anglaterra. Ella era una periodista que es va fer passar per un soldat masculí per informar des de la primera línia durant la Primera Guerra Mundial. El 1915, va viatjar a França, on va aconseguir un uniforme militar i una identitat falsa. En arribar a Albert Somne, va trobar un soldat que la va portar al capdavant. Tot i això, la seva vida de trinxera va afectar la seva salut, i després de deu dies, va revelar el seu sexe, tement que si necessitava atenció mèdica, la seva veritable identitat seria descoberta i els que la van ajudar serien castigats. Va ser arrestada i interrogada, sospitosa de ser una espia o una prostituta. Aleshores va ser enviada a casa sota un estricte acord de no escriure sobre les seves experiències d'ella.

# data[].attributes.body
Va néixer al juliol de 1889 i va morir el 16 de maig de 1920, Krasnoyarsk, Rússia .María Leóntievna Bochkariova, més coneguda pel sobrenom de Yashka, va ser una dona russa que va combatre en la Primera Guerra Mundial i que va formar un batalló exclusivament integrat per dones conegut com el Batalló de dones.

# data[].attributes.body
Va néixer el 7 de novembre de 1867 a Varsòvia, Polònia i va morir el 4 de juliol de 1934 a Passy, ​​França. Va ser física i química polonesa, pionera els primers dies de l'estudi de la radiació. Va rebre el Premi Nobel de Física el 1903, juntament amb el seu marit, Pierre Curie, i Henri Becquerel, pels seus descobriments al camp de la radioactivitat. El 1911 va rebre el Premi Nobel de Química per l'aïllament del radi pur. Ella va ser la primera a fer servir el terme radioactivitat.

# data[].attributes.body
Va néixer el 19 d'agost de 1883 a Saumur, França i va morir el 10 de gener de 1971 a l'Hôtel Ritz de París.
Coneguda professionalment com a Coco Chanel, va ser una dissenyadora francesa d'alta costura que va fundar el segell Chanel. Ella és l'única dissenyadora de moda que apareix a la llista de la revista Time de les 100 persones més influents del segle 20.

# data[].attributes.body
Va néixer el 19 de setembre de 1910 a Iowa, Estats Units i va morir el 9 de maig de 1981 a Los Angeles, Califòrnia, Estats Units. Ella era una actriu de cinema nord-americà. El seu temps com Warner Bros. El jugador contractat durant la dècada de 1930 va ser particularment productiu. Ella va ser coneguda pel seu treball secundari en pel·lícules reeixides dels anys 1930 i 1940 com Baby Face, Jezabel (1938) i Scarlet Street (1945) i els seus papers principals en pel·lícules de B de baix pressupost com la sèrie Ellery Queen a Columbia a principis dels anys 1940. Els crítics consideren la seva interpretació de Hepzibah Pyncheon de Nathaniel Hawthorne a la pel·lícula de 1940 The House of the Seven Gables com el paper destacat de Lindsay en la seva carrera.

# data[].attributes.body
Va néixer el 1868 i va morir el 1934
Oficial de les forces de l'ordre L'FBI, l'agència federal nord-americana més famosa, fundada el 1908 i protagonista d'incomptables obres de ficció, no va tenir la primera agent especial femenina fins al 1924. Packard va ser la primer. Tot i això, el nomenament de John Edgard Hoover com a director de l'agència el 1924 va interrompre la seva carrera: l'administració del president Harding era a l'ull de l'huracà a causa d'un gran escàndol de corrupció i, per compensar, tots els cossos oficials van rebre l'ordre de fer retallades significatives de despeses. Packard va ser la primera elegida per deixar l'FBI.

# data[].attributes.body
Va néixer el 12 de maig de 1907 a Hartford, Connecticut, Estats Units i va morir el 29 de juny de 2003 a ConnectiCUT, EUA Coneguda per la seva forta independència i enèrgica personalitat, va ser una protagonista a Hollywood durant més de seixanta anys. Va intervenir en una varietat de gèneres que van des de comèdia boja a drames basats en obres literàries i va rebre quatre Oscars a la millor actriu, un rècord no superat per cap intèrpret fins ara. Ella és un dels grans mites femenins a la història del cinema. El 1999, Hepburn va ser nomenada per l'American Film Institute com la major estrella femenina en la història de Hollywood

# data[].attributes.body
Va néixer el 30 d'agost del 1912 i va morir el 7 d'agost del 2011.

Coneguda simplement com Nancy Wake, ja sigui pels cognoms del seu marit Nancy Forward o Nancy Fiocca o per l'àlies White Mouse, va servir com a espia britànica durant el final de la Segona Guerra Mundial. Ella es va convertir en una figura prominent en els grups maquis de la resistència francesa i es va convertir en la dona del costat aliat amb més condecoracions militars, amb distincions com la Legió d'Honor, la Medalla de Resistència, la MedalLA George o la Medalla a la Llibertat

# data[].attributes.body
Va néixer el 12 de juny de 1929 a Frankfurt am Main, Alemanya i va morir el 1945 a Bergen-Belsen, Alemanya. Ella era una nena alemanya amb ascendència jueva, coneguda a tot el món gràcies al Diari d'Ana Frank, l'edició del seu diari íntim on va gravar els gairebé dos anys i mig que va passar amagant-se dels nazis a Amsterdam, amb la seva família i quatre més persones. , durant la Segona Guerra Mundial.

# data[].attributes.body
Va néixer l'11 d'octubre de 1884 a Nova York, Estats Units i va morir el 7 de novembre de 1962 a Nova York, als EUA va ser una figura política, diplomàtica, pacifista i activista nord-americana. Va ser la primera dama dels Estats Units del 1933 al 1945, durant el seu marit el president Franklin D. Els quatre mandats de Roosevelt en el càrrec, convertint-la en la primera dama dels Estats Units més llarga. Roosevelt va servir com a Delegada dels Estats Units davant l'Assemblea General de les Nacions Unides des del 1945 fins al 1952, i el 1948 l'assemblea l'ovació de peu després de la seva aprovació de la Declaració Universal dels Drets Humans.

# data[].attributes.body
Va néixer a Moscou, l'1 de gener de 1914, al camp de concentració de Dachau i va morir el 13 de setembre de 1944. Era coneguda com "la princesa espia", va ser una operadora de ràdio dels aliats que va actuar encoberta durant la Segona Guerra Mundial. Filla de descendents de la reialesa índia, de dèbil complexió i creences pacifistes, va néixer a Moscou, a la llavors la Rússia Imperial, i va sorprendre al món pel seu valor en la França ocupada pel règim nazi.