# data[].attributes.location_name
Vilnius, Vilnius City Municipality, Lithuania

# data[].attributes.headline
Ar švietimo skatinimas, suvokimas pasaulio padėties yra būtinas siekiant stabdyti klimato krizę ir prisitaikyti prie jau esamų padarinių?

# data[].attributes.subject
Ar švietimo skatinimas, suvokimas pasaulio padėties yra būtinas siekiant stabdyti klimato krizę ir prisitaikyti prie jau esamų padarinių?

# data[].attributes.body
Lyderiai turi suformuluoti naudodami AI

# data[].attributes.location_name
Intergovernmental Panel of Climate Change, Avenue de la Paix, Geneva, Switzerland

# data[].attributes.headline
Intergovernmental Panel of Climate Change, Avenue de la Paix, Geneva, Switzerland

# data[].attributes.subject
Intergovernmental Panel of Climate Change, Avenue de la Paix, Geneva, Switzerland

# data[].attributes.body
Būstinė

# data[].attributes.attachment_link.title
IPCC - Intergovernmental Panel on Climate Change

# data[].attributes.attachment_link.description
Global Warming of 1.5 °C, an IPCC special report on the impacts of global warming of 1.5 °C above pre-industrial levels and related global greenhouse gas emission pathways, in the context of strengthening the global response to the threat of climate change, sustainable development, and efforts to eradicate poverty.

# data[].attributes.body
gryninsim klausima

1234

# data[].attributes.location_name
United Nations Headquarters, East 45th Street, New York, NY, USA

# data[].attributes.headline
United Nations Headquarters, East 45th Street, New York, NY, USA

# data[].attributes.subject
United Nations Headquarters, East 45th Street, New York, NY, USA

# data[].attributes.body
Sukūrė IPCC grupę

# data[].attributes.location_name
Lietuvos Respublikos Aplinkos ministerija, A. Jakšto gatvė, Vilnius, Vilnius City Municipality

# data[].attributes.headline
Lietuvos Respublikos Aplinkos ministerija, A. Jakšto gatvė, Vilnius, Vilnius City Municipality

# data[].attributes.subject
Lietuvos Respublikos Aplinkos ministerija, A. Jakšto gatvė, Vilnius, Vilnius City Municipality

# data[].attributes.body
Fundamentinė problema dėl kurios kol kas yra delsiami veiksniai klimato kaitos padariniams sušvelninti, yra tai, kad teršiant aplinką įprastais būdais kenčia aplinkinė gamta, tačiau kadangi „CO2 nėra teršalas“, išmestos ŠESD nedaro išskirtinai vietinio poveikio. Efektas yra TIK pasaulinis, todėl dažniausiai trūksta vietinės atsakomybės nuo valstybinių instancijų.

Tasai realių veiksmų atidėliojimas išryškėja, kuomet daugelis šalių nusistatė tikslą, iki 2050 m. pasiekti nulinį išmetamųjų teršalų kiekį (nors kol kas augant ekonomikai, didėjant gyventojų skaičiui ir vartotojiškumui, kiekvieną dešimtmetį į žemės atmosferą išmetamų ŠESD kiekis yra vis didesnis nei praeitą, nėra jokių patikimų prognozių, kada bus galima sustabdyti ŠESD išmetimus), ne dėl kokių nors svarių mokslinių priežasčių, bet todėl, kad tai gražus apvalus skaičius ir pakankamai tolimas atstumas, kuris pateisina neveiklumą artimiausiu metu.

Prognozuojama, kad iki 2026-2042 m. vid. temperatūra pasaulyje visam laikui viršys 1,5 °C.Tai reiškia, kad iki šio amžiaus vidurio jau gali būti peržengtos kelios kritinės ribos ir kad mūsų pasaulis iš esmės drastiškai pasikeis ir iš jo nebebus kelio atgal. Tikslas pasiekti nulinį išmetamųjų teršalų kiekį - neaiškus ir nepagrįstas realiais veiksmais, o šis paprasčiausiai atitraukia dėmesį nuo apibrėžto tikslo.

Aleksandra

# data[].attributes.body
"Ar klimato kaitos švietimas gali padėti sustiprinti pastangas stabdyti klimato krizę ir prisitaikyti prie jos poveikio?"
"Ar visuomenės švietimas ir informuotumas apie klimato kaitą yra kritiniai veiksniai stabdant klimato krizę ir prisitaikant prie jos padarinių?"

"Kaip svarbu šviesti visuomenę apie dabartinę pasaulio ekologinę būklę, siekiant veiksmingai kovoti su klimato kaita ir jos padariniais?"

"Ar žinių sklaida apie klimato kaitą būtina siekiant sušvelninti jos poveikį ir pasiruošti neišvengiamiems pokyčiams?"

"Kiek svarbus yra visuomenės informavimas apie klimato krizę siekiant ją stabdyti ir prisitaikyti prie jau vykstančių padarinių?"

"Kokį vaidmenį atlieka visuomenės švietimas ir pasaulinės ekologinės situacijos suvokimas kovojant su klimato krize ir prisitaikant prie jos padarinių?"

"Ar švietimas ir informuotumas apie klimato kaitą yra būtini veiksniai siekiant veiksmingai reaguoti į klimato krizę ir jos padarinius?"

"Kaip švietimas apie klimato kaitą ir dabartinės ekologinės padėties supratimas padeda kovoti su klimato krize ir prisitaikyti prie jos padarinių?"

"Ar visuomenės žinios apie klimato kaitą ir pasaulio ekologinę būklę yra esminės siekiant sustabdyti klimato krizę ir prisitaikyti prie jos pasekmių?"

"Kiek svarbus yra švietimas ir visuomenės informuotumas apie klimato kaitą kovojant su klimato krize ir prisitaikant prie jos padarinių?"

Vainius ir Tomas

# data[].attributes.body
TKKK AR6 suvestinėje ataskaitoje pateiktame SPM.5 paveikslėlyje pavaizduotos pasaulinio šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) išmetimo trajektorijos pagal įvairius scenarijus. Tai apima:

Dabartinė politika ir klimato kaitos švelninimo strategijos: Išmetamųjų ŠESD kiekio prognozės, pagrįstos dabartine politika.

Grynojo nulinio išmetamųjų ŠESD kiekio mažinimo terminai: ir visų ŠESD grynojo nulio išmetamųjų teršalų kiekio pasiekimo terminai.

Sektorių indėlis: Išmetamųjų ŠESD kiekis ir absorbcija pagal skirtingus sektorius, kai bus pasiektas nulinis išmetamųjų ŠESD kiekis.

Paveikslėlyje pabrėžiama, kad reikia nedelsiant imtis ilgalaikių klimato kaitos švelninimo pastangų, siekiant apriboti pasaulinį atšilimą iki 1,5°C ir 2°C. Išsamią vizualizaciją rasite TKKK ataskaitoje.

Beatričė

# data[].attributes.body
Švietimo skatinimas ir pasaulio padėties suvokimas yra būtini siekiant sustabdyti klimato krizę, prisitaikyti prie jos padarinių ir skatinti tvarius bei informuotus visuomenės veiksmus.

Argumentai:

Švietimas padeda žmonėms suprasti klimato kaitos priežastis, poveikį ir galimus sprendimus, skatina atsakingus veiksmus.

Išsilavinimas skatina mokslinius tyrimus ir inovacijas, reikalingus mažinti anglies dioksido emisijas ir prisitaikyti prie klimato kaitos padarinių.

Švietimas padeda ugdyti tarptautinį supratimą ir solidarumą, būtiniems bendriems sprendimams ir veiksmams prieš klimato krizę.

IPCC teiginiai

„Žmogaus veikla, visų pirma per šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimus, neabejotinai sukėlė globalinį atšilimą, o pasaulio paviršiaus temperatūra 2011–2020 m. laikotarpiu pasiekė 1,1°C aukštesnę nei 1850–1900 m.“ (aukštas pasitikėjimo lygis) {2.1, Figure 2.1, Figure 2.2}.

# data[].attributes.location_name
Intergovernmental Panel of Climate Change, Avenue de la Paix, Geneva, Switzerland

# data[].attributes.headline
Intergovernmental Panel of Climate Change, Avenue de la Paix, Geneva, Switzerland Vainius teiginys 2. už švietimą

# data[].attributes.subject
Intergovernmental Panel of Climate Change, Avenue de la Paix, Geneva, Switzerland Vainius teiginys 2. už švietimą

# data[].attributes.body
Teiginys 1: Švietimas apie klimato kaitą skatina visuomenės ir politikos veiksmų supratimą ir įgyvendinimą.

IPCC duomenimis, tarp įgyvendintų politikų ir nacionalinių įsipareigojimų (NDCs) yra reikšmingų spragų, o politikos ir įstatymai nuolat plečiasi nuo AR5 ataskaitos. Kadangi tikėtina, kad iki 2030 m. pasaulinės šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos viršys 1,5°C atšilimo ribą, švietimas apie klimato kaitą yra būtinas, siekiant, kad piliečiai ir politikai geriau suprastų klimato krizės mastą ir būtinybę imtis veiksmingų priemonių​.

# data[].attributes.location_name
Intergovernmental Panel of Climate Change, Avenue de la Paix, Geneva, Switzerland

# data[].attributes.body
Žmonių švietimas apie klimato kaitą ir būdus, kaip sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį, yra būtinas siekiant apriboti visuotinį atšilimą iki 1,5 °C ir prisitaikyti prie jau vykstančių klimato kaitos padarinių.

IPCC duomenimis, laikantis dabartinio išmetamųjų teršalų kiekio, iki 2030 m. greičiausiai bus išnaudotas likęs anglies kiekis, leidžiantis apriboti atšilimą iki 1,5 °C su didesne nei 50% tikimybe. Švietimas žmonių apie padėties rimtumą ir būdus, kaip sumažinti išmetamų teršalų kiekį, galėtų padėti sulėtinti išmetamų teršalų kiekį ir potencialiai išlaikyti atšilimą žemiau 1,5 °C. Be to, švietimas ir informuotumas gali padėti žmonėms prisitaikyti prie klimato kaitos padarinių, kurie jau vyksta ir ateityje greičiausiai dar labiau pablogės.

# data[].attributes.location_name
Intergovernmental Panel of Climate Change, Avenue de la Paix, Geneva, Switzerland

# data[].attributes.headline
Intergovernmental Panel of Climate Change, Avenue de la Paix, Geneva, Switzerland

# data[].attributes.subject
Intergovernmental Panel of Climate Change, Avenue de la Paix, Geneva, Switzerland

# data[].attributes.body
Rodikliai sparčiai kyla. Investicijos į mažesnius miestus ir kaimus, kurie sudaro didelę šalių teritorijos dalį, dažnai nėra ekonomiškai pagrįstos dėl kelių priežasčių.

PIRMA, šiose vietovėse vyrauja vyresnio amžiaus gyventojai, kuriuos sunku motyvuoti priimti ir įgyvendinti naujus gyvenimo būdo pokyčius.

ANTRA, net jei būtų įmanoma per kelerius metus suteikti jiems naujų įgūdžių, vyresnio amžiaus žmonių darbo aktyvumas ir gyvenimo trukmė yra riboti, todėl investicijos neatsipirktų ilgalaikėje perspektyvoje.

TREČIA, demografiniai ir ekonominiai veiksniai rodo, kad daugelyje mažesnių miestų ir kaimų trūksta infrastruktūros ir ekonominių galimybių, reikalingų tvariam ekonomikos augimui skatinti. Todėl tokios investicijos dažnai nesuteikia norimų rezultatų ir ilgalaikės naudos nei vietos bendruomenėms, nei šalies ekonomikai.

Vietoj to, investicijos į ekologiškas technologijas yra kur kas perspektyvesnės ir svarbesnės. Tokios technologijos padeda stabdyti klimato kaitą ir mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimus. Remiantis Tarptautinės klimato kaitos komisijos (IPCC) ataskaitomis, siekiant apriboti pasaulinį atšilimą iki 1,5 °C, būtina skubiai mažinti anglies dioksido ir kitų šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimus. Tam reikalingos investicijos į atsinaujinančios energijos technologijas, energijos vartojimo efektyvumą bei šiltnamio dujų surinkimo ir saugojimo technologijas, kurios gali reikšmingai sumažinti emisijas visuose ekonomikos sektoriuose. Tokios investicijos ne tik prisidės prie aplinkos apsaugos, bet ir skatins ekonomikos augimą bei kuria naujas darbo vietas.

-Lėja (prieš švietimą)

# data[].attributes.body
Investicijos į technologijas ir mokslininkus yra svarbu, kadangi tai gali sukurti inovatyvius sprendimus šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimams mažinti.

Remiantis Inetergovermental Panel of Climate Change (IPCC) ataskaitomis, technologinės inovacijos yra reikalingos siekiant sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimus. Pavyzdžiui, IPCC 6-oji vertinimo ataskaita (AR6) pabrėžia, kad siekiant apriboti pasaulinį atšilimą iki 1,5 °C, būtina sparčiai mažinti anglies dioksido ir kitų ŠESD išmetimus, o tam reikalingos investicijos į atsinaujinančios energijos technologijas, energijos vartojimo efektyvumą ir ŠESD dujų surinkimo ir saugojimo technologijas. Šios technologijos gali ženkliai sumažinti ŠESD emisiją visuose ūkio sektoriuose.

Jokūbas

Šaltinis:

https://report.ipcc.ch/ar6syr/pdf/IPCC_AR6_SYR_SPM.pdf

# data[].attributes.body
Investavimas į mokslininkus yra svarbu, kadangi jų tyrimai padeda suprasti klimato kaitos priežastis ir leidžia kurti tikslias prognozes bei strategijas kovai su jos padariniais. IPCC ataskaitos pateikia išsamius duomenis apie klimato kaitos poveikį ir galimus ateities scenarijus. Pavyzdžiui, IPCC ataskaita apie 1,5 °C pasaulinį atšilimą rodo, kad net ir nedidelis temperatūros padidėjimas virš 1,5 °C turėtų didelių neigiamų padarinių, įskaitant ekstremalesnius oro reiškinius, jūrų lygio kilimą ir ekosistemų degradaciją. Moksliniai tyrimai yra būtini siekiant tiksliai prognozuoti šiuos padarinius ir kurti veiksmingas prisitaikymo strategijas. Investicijos į klimatologų ir kitų mokslininkų darbą leidžia giliau suprasti klimato kaitos mechanizmus ir padėti politikos formuotojams priimti duomenimis pagrįstus sprendimus, kurie yra būtini ilgalaikiam klimato kaitos sušvelninimui.

Jokūbas

Šaltinis:

https://report.ipcc.ch/ar6syr/pdf/IPCC_AR6_SYR_SPM.pdf

https://www.ipcc.ch/site/assets/uploads/sites/2/2019/06/SR15_Full_Report_High_Res.pdf

# data[].attributes.location_name
Intergovernmental Panel of Climate Change, Avenue de la Paix, Geneva, Switzerland

# data[].attributes.headline
Intergovernmental Panel of Climate Change, Avenue de la Paix, Geneva, Switzerland

# data[].attributes.subject
Intergovernmental Panel of Climate Change, Avenue de la Paix, Geneva, Switzerland

# data[].attributes.body
Mažas žmonių gimstamumas:

Ateities (2021-2100 m.) pasaulinės paviršiaus temperatūros pokyčių prognozės pateikiamos pagal labai mažo (SSP1-1,9), mažo (SSP1-2,6), vidutinio (SSP2-4,5), didelio (SSP3-7,0) ir labai didelio (SSP5-8,5) ŠESD išmetimo scenarijus. Metiniai pasaulinės paviršiaus temperatūros pokyčiai pateikiami kaip "klimato juostos", o ateities prognozės rodo ilgalaikes žmogaus veiklos sukeltas tendencijas ir nuolatinę natūralaus kintamumo moduliaciją

Neverta investuoti į švietimą jei žmonių gimstamumas mažas. Iš IPCC raporto diagramos matome, kad nuo 2020 m. žemės atšilimas vis didėja ir jis didės. Tad labiau apsimoką investuoti į technologija kurios malšina klimato kaitą ar bent jau kuria technologijas kurios padės žmonijai prisitaikyti prie tokių gyvenimo sąlygų.Pagal 2023 m. Pasaulio banko duomenis, Europos šalių su mažiausiu gimstamumo rodikliu yra: Čekija, Vokietija, Suomija, Italija

Liepa(prieš)

# data[].attributes.location_name
Intergovernmental Panel of Climate Change, Avenue de la Paix, Geneva, Switzerland

# data[].attributes.headline
Intergovernmental Panel of Climate Change, Avenue de la Paix, Geneva, Switzerland

# data[].attributes.subject
Intergovernmental Panel of Climate Change, Avenue de la Paix, Geneva, Switzerland

# data[].attributes.body
Yra paskaičiuota, kad net ir dabar visiškai sustabdžius ŠESD išmetimus, klimatas dėl iki šiol išmestų ŠESD šiltėtų dar apie 1000 metų. Švietimo sistema gali atlikti neįkainojamą vaidmenį ugdant atsparumą ar šiokį tokį prisitaikymą prie neišvengiamų padarinių. Kas ir išryškėja šioje diagramoje, mat skirtingos atšakos rodo, kad vyriausybių, privačiojo sektoriaus ir pilietinės visuomenės veikėjų pasirinkimai ir veiksmai nulemia klimato kaitai atsparų vystymąsi, jais galime sudaryti sąlygas mažesniam išmetamųjų teršalų kiekiui, prisitaikymui prie klimato kaitos bei darnaus vystymosi (Sustainable Development Goals) tikslams pasiekimui, tad švietimas yra būtinas ugdant aplinkosauginį sąmoningumą tiek valdžioje, tiek visuomenėje, kadangi išsilavinimas tiesiogiai koreliuoja su žmonių suvokimu apie klimato kaitos rimtumą, visuomenes atsakomybe.

Aleksandra

# data[].attributes.body
Tvaraus gyvenimo skatinimas:

Švietimas yra ypač svarbus formuojant tvarius vartojimo ir gyvenimo įpročius jaunajai kartai. kurie yra būtini norint mažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Tai taip pat gali paskatinti bendruomenes ir verslus pereiti prie modelių, kurie skatina išteklių pakartotinį naudojimą ir atliekų mažinimą. Energijos vartojimo efektyvumas: Skatinant tvarų gyvenimą, didinamas energijos vartojimo efektyvumas. Tai apima energijos taupymo priemones, atsinaujinančios energijos naudojimą ir mažesnį iškastinio kuro vartojimą, kas tiesiogiai mažina šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas. Mažesnis atliekų kiekis: Tvarus gyvenimas skatina atliekų mažinimą per perdirbimą, kompostavimą ir atsakingą vartojimą. Tai sumažina sąvartynų apkrovimą ir mažina metano, kuris yra stiprus šiltnamio efektą sukeliantis dujos, emisijas. Gamtos išteklių išsaugojimas: Tvarus gyvenimas apima atsakingą gamtos išteklių naudojimą, apsaugant miškus, vandens telkinius ir biologinę įvairovę. Tai padeda išlaikyti ekosistemų pusiausvyrą ir sumažina aplinkos degradaciją.

# data[].attributes.body
Bendruomenės stiprinimas

Stiprinant bendruomenes, skatinamas solidarumas ir bendradarbiavimas tarp jos narių. Tai leidžia žmonėms pajusti, kad jie nėra vieni, ir kartu sprendžiant problemas gali pasiekti daugiau.

Stiprios bendruomenės dažnai turi išteklių, kurie gali būti bendrai panaudojami ar dalinamasi. Tai apima žinių ir patirties dalijimąsi, bendrus projektus bei tvarumo skatinimą (pvz., bendrą vežimo ar energijos naudojimą).

Bendruomenės stiprinimas gali turėti teigiamą poveikį sveikatai ir gerovei. Tai gali apimti sveikatingumo programas, sporto ir laisvalaikio veiklų organizavimą, emocinį palaikymą ir bendrą paslaugų teikimą.

# data[].attributes.location_name
Intergovernmental Panel of Climate Change, Avenue de la Paix, Geneva, Switzerland

# data[].attributes.headline
Intergovernmental Panel of Climate Change, Avenue de la Paix, Geneva, Switzerland

# data[].attributes.subject
Intergovernmental Panel of Climate Change, Avenue de la Paix, Geneva, Switzerland

# data[].attributes.body
Teiginys: Investicijos į mokslininkus ir technologijas yra efektyviausias būdas spręsti klimato kaitą trumpuoju laikotarpiu, kadangi technologiniai sprendimai gali būti įgyvendinti greičiau ir iškart turėtų akivaizdų poveikį.

Argumentai:

Technologijų inovacijų sistemų tobulinimas yra labai svarbus norint paspartinti platų technologijų naudojimą kovojant su klimato kaita. Pagal IPCC Figure 3.2 prognozuojama klimato kaitos rizika ir poveikis gamtai ir žmogaus sistemoms esant skirtingiems pasaulinio atšilimo lygiams 1,5 °C, 2 °C, 3 °C ir 4 °C. Dėl šių temperatūros pokyčių numatoma rūšių nykimo rizika.

b) Rizika žmonių sveikatai, parodyta dienų per metus, kai gyventojai patiria hipotermines sąlygas, kurios kelia mirtingumo riziką dėl paviršiaus oro temperatūros ir drėgmės sąlygų esant 1,5 °C, 2 °C, 3 °C ir 4 °C globaliniui atšilimo lygiui.

Atsižvelgiant į IPCC pateiktą informaciją, galima daryti išvadą, jog investicijos į mokslininkus ir technologijas, padedančias kovoti su klimato kaita, yra gyvybiškai svarbios siekiant nedelsiant veikti prieš klimato kait. Palyginus, švietimas yra svarbus ilgalaikis įsipareigojimas, tačiau jo rezultatai matomi tik per ilgesnį laiką, o veikti reikia jau dabar.

Rugilė (prieš švietimą).

# data[].attributes.body
Supratimas ir švietimas apie dabartinės situacijos gali sukelti mums baimę taip sukuriant bendruomenę vardan žemės, bei pačių jų poreikių gerovės. Klimato kaita neproporcingai veikia pažeidžiamas grupes, sukeldama vandens trūkumą, maisto nepriteklių, sveikatos problemas ir priverstinį persikėlimą. Švietimas gali padėti žmonėms geriau suprasti šiuos poveikius ir rasti būdų, kaip prisitaikyti bei užtikrinti socialinį teisingumą. Švietimas gali padėti pažeidžiamiausioms bendruomenėms tapti atsparesnėms ir geriau pasiruošti klimato kaitos padariniams. Ema

# data[].attributes.location_name
Intergovernmental Panel of Climate Change, Avenue de la Paix, Geneva, Switzerland

# data[].attributes.headline
Intergovernmental Panel of Climate Change, Avenue de la Paix, Geneva, Switzerland

# data[].attributes.subject
Intergovernmental Panel of Climate Change, Avenue de la Paix, Geneva, Switzerland

# data[].attributes.body
Nepamiškime iš kur atsiranda visos išmetamosios dujos - jas sukelia pramoninės gamyklos ir įmonėmis, naudodamos technologijas, kurios degina kurą, teršia aplinką. Naujosios technologijos gali tiesiogiai padėti visą tai pakeisti ir greitai sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimus. Technologiniai sprendimai, tokie kaip atsinaujinančios energijos šaltiniai (saulės, vėjo, hidroelektrinės), pažangios energijos saugojimo sistemos ir anglies dioksido surinkimo bei saugojimo technologijos sparčiau sumažintų išmetimus ir padidinti energijos vartojimo efektyvumą. Tai suteikia galimybę greičiau pasiekti reikšmingų rezultatų kovojant su klimato kaita, palyginti su švietimu ir mokslu, kurie yra ilgesnio laikotarpio investicijos ir dažnai reikalauja daugelio metų, kol naujos žinios ir įgūdžiai pradeda daryti apčiuopiamą poveikį. Be to, technologinės inovacijos gali būti pritaikytos globaliai, suteikdamos greitą ir plačiai paplitusią naudą aplinkai.

Vokietija šiuo metu tai aktyviai demonstruoja, įgyvendindama plataus masto programas ir iniciatyvas, skirtas klimato kaitai suvaldyti. Šalis investuoja į įvairias technologijas, skatinančias atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimą, mažinančias iškastinio kuro priklausomybę ir skatindamas energijos vartojimo efektyvumą.

-Lėja (prieš)

# data[].attributes.location_name
Intergovernmental Panel of Climate Change, Avenue de la Paix, Geneva, Switzerland

# data[].attributes.body
Pagal šią informaciją iš IPCC duomenų mantome, kad nuo 1900 m. pasaulinis vidutinis jūros lygis pakilo. Numatoma, kad iki 2100 m. jis gali pakilti dar 60-100cm ar daugiau. Šis kilimas kelia rimtą grėsmę pakrančių bendruomenėms, infrastruktūrai ir ekosistemoms. Jūros lygio kilimas turi daug neigiamų pasekmių. Jis gali sukelti potvynius, druskingumą ir pakrančių užtvindymą. Tai gali priversti žmones palikti savo namus, pakenkti verslui ir sunaikinti natūralias buveines.

Technologijos gali padėti stabdyti jūros lygio kilimą. Galima kurti jūros sienas, užtvankas ir kitas pakrančių apsaugos sistemas. Taip pat galima investuoti į atsinaujinančią energiją ir energijos vartojimo efektyvumą, siekiant sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą ir sulėtinti klimato kaitą.

Apsaugos, prisitaikymo ir pažangos strategijos: nieko nedaryti, apsaugoti (jūros sienelės, pylimai ir kt.), pritaikyti (pakelti statinius arba apsidrausti), paspartinti (įrengti buferinę zoną vandenyne), atsitraukti (nutolti nuo pakrantės) ir ekosistemomis pagrįstas prisitaikymas

Liepa(prieš)

# data[].attributes.body
Švietimas apie klimato kaitą yra būtinas kad žmonės suprastu kaip tai sukelia neigiamą poveikį žmonių sveikatai. Pavyzdžiui su karščiu susijusį sergamumą ir mirtingumą, ozono sukeltą mirtingumą, maliariją ir dengė karštligę. Grafikas aiškiai parodo, kad proaktyvi adaptacija ir didesnės investicijos į sveikatos sistemas gali žymiai sumažinti šiuos neigiamus poveikius, palyginti su ribota ar nepilna adaptacija. Švietimas yra būtinas, kad žmonės suprastų šių investicijų svarbą ir būtų pasiruošę jas palaikyti. Ema

# data[].attributes.location_name
Intergovernmental Panel of Climate Change, Avenue de la Paix, Geneva, Switzerland

# data[].attributes.headline
Intergovernmental Panel of Climate Change, Avenue de la Paix, Geneva, Switzerland

# data[].attributes.subject
Intergovernmental Panel of Climate Change, Avenue de la Paix, Geneva, Switzerland

# data[].attributes.body
Teiginys: Investicijos į mokslininkus ir technologijas yra efektyviausias būdas spręsti klimato kaitą trumpuoju laikotarpiu, kadangi technologiniai sprendimai gali būti įgyvendinti greičiau ir iškart turėtų akivaizdų poveikį.

Argumentai:

IPCC Figure SPM.6 paveikslas rodo, kad yra sparčiai siaurėjantis galimybių langas užsitikrinti tinkamą ir tvarią ateitį visiems. Atspari klimato kaitai plėtra – tai šiltnamio efektą sukeliančių dujų mažinimo ir prisitaikymo priemonių, skirtų tvariam vystymuisi palaikyti, įgyvendinimo procesas. Skirtingi būdai rodo, kad skirtingų vyriausybės, privataus sektoriaus ir pilietinės visuomenės veikėjų sąveikaujantys pasirinkimai ir veiksmai gali paskatinti klimato kaitai atsparų vystymąsi, pakeisti kelią į tvarumą ir sumažinti išmetamų teršalų kiekį bei prisitaikyti. Kuo ilgiau atidėtas išmetamųjų teršalų mažinimas, tuo mažiau veiksmingų prisitaikymo galimybių, todėl reikia skubiai veikti - investuoti į mokslą ir technologijas.

Rugilė (prieš švietimą).

# data[].attributes.location_name
Intergovernmental Panel of Climate Change, Avenue de la Paix, Geneva, Switzerland

# data[].attributes.headline
Intergovernmental Panel of Climate Change, Avenue de la Paix, Geneva, Switzerland

# data[].attributes.subject
Intergovernmental Panel of Climate Change, Avenue de la Paix, Geneva, Switzerland

# data[].attributes.body
Investavimas į naujas technologijas gali būti efektyvesnis ir duoti greitesnius rezultatus. Pavyzdžiui, diegiant pažangias energetikos sistemas ar gerinant infrastruktūrą, galima tiesiogiai sumažinti išmetamų teršalų kiekį, o švietimas veikia tik netiesiogiai ir ilgalaikėje perspektyvoje.

Tiesioginis poveikis vandens prieinamumui ir maisto gamybai: Investicijos į naujas technologijas, tokias kaip pažangios drėkinimo sistemos, atsparūs sausrai augalai ir precizinė žemdirbystė, gali tiesiogiai pagerinti vandens prieinamumą ir maisto gamybą. Nuotraukoje matyti, kad fizinis vandens prieinamumas ir žemės ūkio/pasėlių gamyba yra neigiamai paveikti klimato kaitos, o jų priskyrimas žmogaus įtakai yra patvirtintas su dideliu pasitikėjimu. Technologijų diegimas gali greičiau sumažinti šiuos poveikius, palyginti su netiesiogine ir ilgalaike švietimo nauda.

Sveikatos ir gerovės gerinimas: Nuotraukoje parodoma, kad su klimato kaita susijusios sveikatos problemos, tokios kaip karštis, prasta mityba, infekcinės ligos ir perkėlimas, yra reikšmingai paveiktos. Technologinės pažangos medicinos infrastruktūroje, ankstyvo perspėjimo sistemose dėl ekstremalių oro sąlygų ir geresni visuomenės sveikatos atsakai gali tiesiogiai sumažinti šiuos neigiamus poveikius. Technologinės intervencijos gali greičiau suteikti apsaugą pažeidžiamoms grupėms, palyginti su lėtesne, netiesiogine švietimo programų nauda.

Infrastruktūros ir ekosistemų atsparumas: Investicijos į atsparią infrastruktūrą ir ekosistemų atkūrimą gali tiesiogiai kovoti su neigiamais klimato kaitos padariniais miestuose, gyvenvietėse ir biologinėje įvairovėje. Nuotraukoje iliustruojama, kad vidaus potvyniai, audrų sukeliamos pakrančių žalos ir sausumos, gėlavandenių bei vandenynų ekosistemų degradacija yra patvirtinti kaip klimato kaitos padariniai su dideliu pasitikėjimu. Technologiniai sprendimai, tokie kaip geresnės potvynių apsaugos, pakrančių barjerai ir buveinių atkūrimo projektai, gali suteikti tiesioginę ir išmatuojamą naudą, tuo tarpu švietimo iniciatyvos paprastai turi ilgalaikį poveikį.

Arnas(prieš)

# data[].attributes.location_name
Intergovernmental Panel of Climate Change, Avenue de la Paix, Genève, Switzerland

# data[].attributes.headline
Intergovernmental Panel of Climate Change, Avenue de la Paix, Genève, Switzerland

# data[].attributes.subject
Intergovernmental Panel of Climate Change, Avenue de la Paix, Genève, Switzerland

# data[].attributes.body
Teiginys: Investicijos į technologijas tampa kertiniu akmeniu stiprinant švietimą apie klimato kaitą ir taip skatinant pastangas sušvelninti klimato krizę ir prie jos prisitaikyti.

Argumentai: IPCC AR6 ataskaitoje pateikiama išsami klimato kaitos vertinimo sistema, įskaitant būsimą šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą, galimą riziką ir klimato kaitos švelninimo strategijas. Nors konkrečiame ataskaitos paveikslėlyje (CSB-2 1 paveikslas) technologijos tiesiogiai nenagrinėjamos, platesnis AR6 pranešimas yra aiškus: kovojant su klimato kaita būtina gerokai sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį. Štai čia technologijos tampa esminiu veiksniu. Investuodami į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, galime rasti novatoriškų sprendimų švarios energijos (saulės, vėjo, geoterminės energijos), optimizuoti pramonės procesus ir transportą (pažangieji tinklai, elektrinės transporto priemonės) ir pagerinti žemės ūkio praktiką (tikslioji žemdirbystė). Ši pažanga ne tik mažina išmetamųjų teršalų kiekį, bet ir didina mūsų gebėjimą stebėti klimato modelius ir prognozuoti ekstremalius orų reiškinius pasitelkiant pažangias technologijas, pavyzdžiui, palydovinius vaizdus ir jutiklių tinklus. Šis technologinis dėmesys yra labai svarbus siekiant gerokai sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį, kaip nurodyta AR6 ataskaitoje, ir galiausiai atverti kelią tvaresnei ateičiai. Tomas

https://www.ipcc.ch/report/ar6/syr/figures/csb-2-figure-1

# data[].attributes.location_name
Intergovernmental Panel of Climate Change, Avenue de la Paix, Geneva, Switzerland

# data[].attributes.headline
Intergovernmental Panel of Climate Change, Avenue de la Paix, Geneva, Switzerland

# data[].attributes.subject
Intergovernmental Panel of Climate Change, Avenue de la Paix, Geneva, Switzerland

# data[].attributes.body
Klimato kaitos problemos yra iš esmės technologinės, todėl jos reikalauja technologinių sprendimų. Inovacijos ir investicijos į mokslinius tyrimus gali sukurti naujas technologijas, kurios spręs šias problemas efektyviau nei ilgalaikiai edukaciniai projektai.

Technologinės naujovės adaptacijos strategijose: Diagrama skyriuje (d) iliustruoja, kaip adaptacijos ir socioekonominiai keliai veikia klimato susijusių rizikų lygius, ypač šilumos sukeliamą sergamumą ir mirtingumą bei maisto nesaugumą. Ji rodo, kad aktyvi adaptacija žymiai sumažina rizikas, palyginti su ribota ar neišsamia adaptacija. Technologinės naujovės gali skatinti aktyvią adaptaciją, kuriant pažangias sveikatos sistemas, efektyvias vėsinimo technologijas ir atsparias žemės ūkio praktikas, taip tiesiogiai mažinant klimato kaitos neigiamą poveikį efektyviau nei vien švietimo projektai.

Greitas atsakas į didėjančias rizikas: Skyriuje (a) ir (b) esanti diagrama pabrėžia, kad dabar aukštos rizikos atsiranda esant mažesniam pasauliniam atšilimui, nei buvo anksčiau vertinta, su reikšmingu poveikiu tiek žemės, tiek vandenynų/krantų ekosistemoms. Šių rizikų skubumas reikalauja greitų ir plačiai pritaikomų sprendimų. Technologinės naujovės, tokios kaip anglies gaudymas ir saugojimas, atsinaujinančios energijos technologijos ir pažangios stebėjimo sistemos, gali suteikti neatidėliotinus ir didelio masto atsakymus, siekiant sumažinti emisijas ir švelninti poveikį, o švietimo projektams paprastai reikia ilgesnio laiko, kad pasiektų elgsenos pokyčius.

Atsparumo didinimas jūros lygio kilimui: Skyrius (c) rodo didėjančias rizikas pakrantės geografijoms dėl jūros lygio kilimo, pabrėžiant poreikį maksimaliai potencialiai reaguoti, siekiant išvengti sunkių padarinių urbanizuotoms atolų saloms, Arkties bendruomenėms ir kitiems pažeidžiamiems regionams. Technologiniai sprendimai, tokie kaip pažangios jūros sienos statyba, plaukiojančios infrastruktūros ir ankstyvo perspėjimo sistemos apie ekstremalius orų reiškinius, gali žymiai padidinti šių sričių atsparumą. Investicijos į tokias technologijas gali suteikti tiesioginę ir apčiuopiamą naudą bendruomenių apsaugai, kas yra labiau tiesioginis ir įtakingas požiūris, palyginti su švietimo pastangomis, skirtomis ilgalaikiam sąmoningumui ir elgsenos pokyčiams.

Arnas teiginys nr.2

# data[].attributes.location_name
Intergovernmental Panel of Climate Change, Avenue de la Paix, Geneva, Switzerland

# data[].attributes.headline
Intergovernmental Panel of Climate Change, Avenue de la Paix, Geneva, Switzerland

# data[].attributes.subject
Intergovernmental Panel of Climate Change, Avenue de la Paix, Geneva, Switzerland

# data[].attributes.body
1. Struktūra ir sistema: IPCC ataskaitoje pabrėžiama, kad klimato krizės sprendimui reikalingi esminiai pokyčiai ekonomikoje, politikoje. Vien tik švietimas gali būti nepakankamas, kad įveiktų giliai įsišaknijusias sistemines kliūtis klimato veiksmams.

Ekonominės sistemos: IPCC ataskaitoje pabrėžiama, kad norint efektyviai spręsti klimato krizę, reikia esminių pokyčių ekonominėse sistemose. Tai apima perėjimą nuo iškastinio kuro paremtų ekonomijų prie atsinaujinančių energijos šaltinių, anglies dioksido apmokestinimo mechanizmų įgyvendinimą ir subsidijų, šiuo metu skatinančių aplinkai žalingą praktiką, restruktūrizavimą. Vien tik švietimas apie klimato kaitą nepakeis įsišaknijusių ekonominių interesų ir valdžios struktūrų, kurios priešinasi tokiems pokyčiams.

Politinės sistemos: Politinė valia ir politikos intervencijos yra esminės klimato veiksmams. Vien švietimas negali pakeisti politinių dinamikos, kurios dažnai pirmenybę teikia trumpalaikiam ekonominiam pelnui, o ne ilgalaikiam aplinkos tvarumui. Galingų pramonės šakų lobizmas, politinis aklavietė ir nacionalinių interesų prioritetavimas prieš pasaulinį bendradarbiavimą kelia reikšmingas kliūtis, kurių vien švietimas negali įveikti.

2. Elgesio pokyčių iššūkiai: Ataskaitoje pripažįstama, kad nors švietimas gali padidinti supratimą ir supratimą apie klimato kaitą, tai nebūtinai reiškia reikšmingus elgesio pokyčius. Žmogaus elgesį lemia sudėtinga veiksnių sąveika, įskaitant socialines normas, kultūrines vertybes, ekonominius paskatinimus ir institucinius apribojimus.

Socialinės normos: Žmogaus elgesį stipriai veikia socialinės normos, kurios gali būti atsparios pokyčiams. Net jei asmenys yra šviečiami apie tvarių praktikų naudą, jie gali jų nepriimti, jei šios praktikos nėra palaikomos arba vertinamos jų socialinėse grupėse. Pavyzdžiui, vienkartinių plastikų naudojimas gali išlikti, nepaisant supratimo apie jų poveikį aplinkai, nes jie yra patogūs ir plačiai priimtini daugeliui visuomenės

Ekonominiai paskatinimai: Žmonių elgesį dažnai lemia ekonominiai paskatinimai ir apribojimai. Pavyzdžiui, asmenys gali žinoti apie viešojo transporto arba energiją taupančių prietaisų nauda, tačiau jei šios galimybės yra brangesnės arba mažiau patogios nei alternatyvos, jie gali būti mažiau linkę jas priimti. Norint suderinti ekonominius paskatinimus su tvariais elgesiais, reikalingi struktūriniai ekonominiai pokyčiai.

# data[].attributes.body
Klimato kaita yra reali problema, kurią reikia spręsti greitai, todėl investicijos į technologijas yra būtinos siekiant efektyviai kovoti su klimato kaitos iššūkiais.

Diagrama rodo, kad kiekvienas laipsnis atšilimo sukelia vis didesnę žalą. Todėl ypač svarbu imtis veiksmų kuo greičiau. Investicijos į technologijas, skirtas atsinaujinančiųjų energijos šaltinių gamybai, energijos vartojimo efektyvumui didinti ir anglies dioksido išmetimui mažinti, gali padėti mums sumažinti klimato kaitos poveikį ir sukurti tvaresnę ateitį.

Džiugas (prieš švietimą)

# data[].attributes.body
Klimato kaita yra reali problema, kurią reikia spręsti greitai, todėl investicijos į technologijas yra būtinos siekiant efektyviai kovoti su klimato kaitos iššūkiais.

Kaip rodo diagrama, jūros lygis prognozuojama kils per ateinančius šimtmečius. Tai padidins potvynių, erozijos ir kitų pavojingų reiškinių riziką pakrančių bendruomenėms.

Diagrama taip pat rodo, kad rizika pakrančių geografijai padidės, jei nesiimsime veiksmų klimato kaitai sušvelninti. Į veiksmus gali įeiti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų mažinimas, į pakrančių infrastruktūrą investavimas ir pakrančių bendruomenių atsikūrimas.

Džiugas (prieš švietimą)

# data[].attributes.body
Švietimas išmokina žmones apie problemas, sukuria žinojimo jausmą. Tai kitų ir suvokimas apie klimato kaitos problema, ir viskas kas liks, tai šios temos aktualumas. Yra daroma didžiulė įtaka ne tik vienam žmogui, bet ir visiem kitiem. Skaičiai yra tikrai labai neraminantys. Ne gana to, klimato kaita veikia ne tik žmones, bet ir aplinka, dėl ko tai ir yra pagrindinė ir aktualiausia problema. Atmosferos sluoksniai keičiasi, CO2 kiekis šokinėja, dėl to vyksta labai daug ekosistemos pakitimo ir tai kelia grėsmę ateičiai.

# data[].attributes.body
Klimato kaitos švietimas yra būtinas norint stiprinti pastangas sustabdyti klimato kaita ir prisitaikyti prie jos. Tačiau technologiju plėtra taip pat yra esminė dalis sprendime.

Štai kelios priežastys, kodėl investuoti į technologijas yra svarbu:

Naujų atsinaujinančių energijos šaltinių kūrimas: Technologijos gali padėti mums sukurti naujus atsinaujinančius energijos šaltinius, tokius kaip saulės, vėjo ir geoterminė energija. Tai padės sumažinti mūsų priklausomybę nuo iškastinio kuro, kuris yra pagrindinis klimato kaitos veiksnys.

Energetinio efektyvumo gerinimas: Technologijos gali padėti mums pagerinti energijos vartojimo efektyvumą namuose, įmonėse ir pramonės sektoriuje. Tai padės sumažinti bendrą energijos suvartojimą, o tai taip pat padės sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisiją.

Anglies dioksido emisijos surinkimas ir saugojimas: Kuriamos technologijos, leidžiančios surinkti ir saugoti anglies dioksido emisijas iš elektrinių ir kitų pramonės objektų. Tai galėtų būti esminis pokytis kovojant su klimato kaita.

Klimato kaitos stebėjimas ir prognozavimas: Technologijos gali padėti mums stebėti klimato kaitą ir numatyti jos būsimą poveikį. Ši informacija yra būtina norint parengti veiksmingas prisitaikymo strategijas.

Žinoma, klimato kaitos švietimas taip pat yra svarbus. Šviečiant žmones apie klimato kaitą, galime padėti jiems suprasti problemą ir imtis veiksmų ją spręsti. Tačiau vien švietimo nepakanka. Taip pat turime investuoti į technologijas, kad sukurtume įrankius, kurių reikia klimato krizei išspręsti.

Praneškite, jei norite sužinoti daugiau apie konkrečias technologijas, kurios yra kuriamos siekiant kovoti su klimato kaita.

# data[].attributes.body
Nikita Sakovic  Švietimas gali padėti sukurti bendrą supratimą ir bendrą tikslą, kuris yra būtinas veiksmingiems sprendimams įgyvendinti.

Klimato krizė yra pasaulinė problema, kuriai išspręsti reikia kolektyvinių pastangų. Švietimas yra esminis įrankis, galintis suvienyti žmones ir skatinti pokyčius, kurių mums reikia.

Pirma, švietimas gali suteikti žmonėms žinių ir supratimo apie klimato kaitos mokslą, jos poveikį ir galimus sprendimus. Kuo daugiau žmonių supras šią problemą, tuo labiau jie bus linkę imtis veiksmų. Švietimas gali apimti įvairias formas, tokias kaip formalus mokymas, neformalus švietimas ir visuomenės informavimo kampanijos.

Antra, švietimas gali skatinti kritišką mąstymą ir gebėjimą atskirti faktus nuo fikcijos. Klimato kaitos tema dažnai gausu dezinformacijos ir klaidingų teiginių. Švietimas gali išmokyti žmones kritiškai vertinti informaciją, patikrinti šaltinius ir priimti pagrįstus sprendimus.

Trečia, švietimas gali ugdyti empatiją ir supratimą klimato kaitos poveikiui kitiems žmonėms ir ekosistemoms. Ši problema nėra vien apie mokslą ir statistiką; ji turi realų poveikį žmonių gyvenimui ir planetai. Švietimas gali padėti žmonėms suvokti šį poveikį ir paskatinti juos veikti iš solidarumo ir rūpesčio jausmo.

Taip pat švietimas gali suteikti žmonėms įrankių ir žinių, reikalingų dalyvauti klimato veiksmuose. Tai gali apimti savanorišką veiklą, paramą aplinkosaugos organizacijoms, politinį aktyvumą ir tvaraus gyvenimo būdo pasirinkimus. Švietimas gali įgalinti žmones tapti aktyviais pokyčių agentais.

Švietimas atlieka esminį vaidmenį sujungiant žmones kovojant su klimato krize, skleisdamas supratimą, skatindamas pilietinį aktyvumą ir kuriant bendrą tikslą. Švietimas suteikia žmonėms žinių apie klimato kaitos mokslą, jos poveikį ir galimus sprendimus. Kuo daugiau žmonių supras šią problemą, tuo labiau jie bus linkę imtis veiksmų. Švietimas padeda žmonėms suprasti klimato kaitos poveikį. Tai gali paskatinti juos veikti iš solidarumo ir rūpesčio jausmo.Švietimas gali padėti žmonėms suvokti, kad klimato krizė yra kolektyvinė problema, kuriai reikia kolektyvinių sprendimų. Tai gali paskatinti bendradarbiavimą ir bendrą tikslą siekiant tvarios ateities.

Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacijos (UNESCO) programa "Tvari planeta"

Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) švietimo svetainė

Klimato realybės projektas

Nacionaliniai gamtos išteklių apsaugos fondo (NRDC) klimato kaitos puslapis

Visa tai yra švietimo iniciatyvos, siekiant suvienyti žmones, kovojant su klimato krize.

Apibendrinus

Klimato krizė yra egzistencinė grėsmė, reikalaujanti kolektyvinių pastangų. Švietimas yra esminis įrankis, galintis sujungti žmones ir skatinti pokyčius.

Švietimas gali:

Suteikti žiniomis ir supratimu: Kuo daugiau žmonių supras klimato kaitą, tuo labiau jie bus linkę imtis veiksmų.

Skatinti kritišką mąstymą: Padėti atskirti faktus nuo fikcijos ir priimti pagrįstus sprendimus.

Ugdyti empatiją: Skatinti solidarumo ir rūpesčio jausmą žmonėms ir planetai.

Suteikti įrankius ir žinias: Įgalinti žmones tapti aktyviais pokyčių agentais.

Sukurti bendrą tikslą: Skatinti bendradarbiavimą ir siekti tvarios ateities.

Investavimas į klimato kaitos švietimą yra esminė investicija į mūsų planetos ir visų joje gyvenančiųjų ateitį.

# data[].attributes.location_name
Intergovernmental Panel of Climate Change, Avenue de la Paix, Geneva, Switzerland

# data[].attributes.headline
Intergovernmental Panel of Climate Change, Avenue de la Paix, Geneva, Switzerland

# data[].attributes.subject
Intergovernmental Panel of Climate Change, Avenue de la Paix, Geneva, Switzerland

# data[].attributes.body
2 Teiginys: Nors švietimas apie klimato kaitą suteikia žmonėms daugiau galių ir padeda kurti tvarios praktikos pagrindus, technologijos yra raktas į tai, kad klimato krizę būtų galima įveikti iš tiesų plačiu mastu.

Argumentai:

Švietimas apie klimato kaitą yra neabejotinai svarbus, nes skatina sąmoningumą ir individualius veiksmus. Tačiau norint iš tikrųjų spręsti klimato krizę sisteminiu lygmeniu, reikia pasitelkti technologijas. Technologinė pažanga suteikia įrankių ir infrastruktūros didelio masto permainoms. Atsinaujinantys energijos šaltiniai, pavyzdžiui, saulės ir vėjo jėgainės, kartu su efektyviais saugojimo sprendimais, siūlo galimybę atsisakyti iškastinio kuro, o pažanga anglies dioksido surinkimo ir saugojimo srityje gali padėti valdyti esamą išmetamųjų teršalų kiekį. Be to, švarios energijos gamybos, tvarių medžiagų ir klimato kaitos poveikiui atsparios infrastruktūros srityje vykstančios inovacijos gali pakeisti ištisas pramonės šakas, kad ateityje jos taptų mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų sektoriumi. Technologijos taip pat atlieka svarbų vaidmenį optimizuojant išteklių naudojimą naudojant pažangiuosius tinklus ir tiksliąją žemdirbystę, taip sumažinant poveikį aplinkai. Galiausiai, pažangi stebėsena ir prognozavimas naudojant palydovus ir jutiklių tinklus teikia duomenis, reikalingus veiksmingoms klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo strategijoms. Iš esmės, nors švietimas yra informuotumo ugdymo pagrindas, investicijos į technologijas yra svarbiausios siekiant plataus masto klimato krizės sprendimų. Tomas

https://www.ipcc.ch/report/ar6/syr/figures/figure-4-2

# data[].attributes.location_name
University College London, Gower Street, London, UK

# data[].attributes.headline
University College London, Gower Street, London, UK

# data[].attributes.subject
University College London, Gower Street, London, UK

# data[].attributes.body
Aleksanda

# data[].attributes.location_name
World Resources Institute, G Street Northeast, Washington, DC, USA

# data[].attributes.headline
World Resources Institute, G Street Northeast, Washington, DC, USA

# data[].attributes.subject
World Resources Institute, G Street Northeast, Washington, DC, USA

# data[].attributes.body
Aleksandda

# data[].attributes.location_name
Institut des Géosciences de l'Environnement (IGE), Saint-Martin-d'Hères, France

# data[].attributes.headline
Institut des Géosciences de l'Environnement (IGE), Saint-Martin-d'Hères, France

# data[].attributes.subject
Institut des Géosciences de l'Environnement (IGE), Saint-Martin-d'Hères, France

# data[].attributes.body
Core Writing Team nariai buvo atrinkti pagal pagal tris IPCC Working Group ir Special Reports ataskaitų kūrėjus atsipindinčius reikiamas kompetencijas: KRINNER Gerhard

Aleksandea

# data[].attributes.location_name
IBS Center for Climate Physics, 46241, Busandaehak-ro 63beon-gil, 장전제2동 Geumjeong-gu, Busan, South Korea

# data[].attributes.headline
IBS Center for Climate Physics, 46241, Busandaehak-ro 63beon-gil, 장전제2동 Geumjeong-gu, Busan, South Korea

# data[].attributes.subject
IBS Center for Climate Physics, 46241, Busandaehak-ro 63beon-gil, 장전제2동 Geumjeong-gu, Busan, South Korea

# data[].attributes.body
Core Writing Team nariai buvo atrinkti pagal pagal tris IPCC Working Group ir Special Reports ataskaitų kūrėjus atsipindinčius reikiamas kompetencijas: LEE June-yi

Aleksandra

# data[].attributes.location_name
German Climate Computing Centre, Bundesstraße, Eimsbüttel, Germany

# data[].attributes.headline
German Climate Computing Centre, Bundesstraße, Eimsbüttel, Germany

# data[].attributes.subject
German Climate Computing Centre, Bundesstraße, Eimsbüttel, Germany

# data[].attributes.body
The IPPC Data Distribution Centre (DDC) uses the CERA database which is run by the World Data Center Climate (WDCC) at German Climate Computing Center (DKRZ)

Aleksandra

# data[].attributes.body
Kinija yra šalis su didžiausiomis ŠESD emisijų. Jos padėtis yra kritinė, todėl įnovatyvios technologijos yra reikalingos šioms emisijoms sumažinti.

Jokūbas

# data[].attributes.body
Švietimas išmokina žmones apie klimato kaitos problemas, sukurdamas žinojimo jausmą. Tai ne tik kitų suvokimas apie šią temą, bet ir visų kitiems, kuriems tai yra aktualus. Lietuvoje vykstanti švietimas klimato kaitos klausimu turi didžiulę įtaką ne tik vienam žmogui, bet ir visiems kitiems. Skaičiai yra tikrai labai neraminantys, ir klimato kaita veikia ne tik žmones, bet ir aplinką, dėl ko tai yra pagrindinė ir aktualiausia problema. Atmosferos sluoksniai keičiasi, CO2 kiekis šokinėja, dėl to vyksta labai daug ekosistemos pakitimo ir tai kelia grėsmę ateičiai. Švietimas turi būti aktyvus, kad žmonės būtų įgiję žinojimą ir būtų galią prisitaikyti prie klimato kaitos pasekmų.

# data[].attributes.location_name
Federal Office for the Environment, Worblentalstrasse, Ittigen, Switzerland

# data[].attributes.headline
Federal Office for the Environment, Worblentalstrasse, Ittigen, Switzerland

# data[].attributes.subject
Federal Office for the Environment, Worblentalstrasse, Ittigen, Switzerland

# data[].attributes.body
Šveicarija yra labai vertinama dėl savo ekologiškumo, nes užima aukščiausią vietą EPI reitinge, plačiai naudoja atsinaujinančiąją energiją, tvarų žemės ūkį ir efektyviai tvarko atliekas. Griežti aplinkosaugos įstatymai, puikus viešasis transportas, tvari vandentvarka ir dėmesys aplinkosauginiam švietimui dar labiau sustiprina šalies lyderystę tvarumo srityje.

# data[].attributes.body
Jungtinės Tautos tiekė humanitarinę pagalbą Afrikiai. Šalys, veikiamos vidiniu konfliktų ir klimato kaitos padarinių kaip šiukšlinimo ir teršalų, JT suteikia humanitarinę pagalbą civiliams, tiekia švarų vandenį, padeda užauginti maistą ir t.t.