# data[].attributes.body
Isosta ryhmästä voi olla vaikea tunnistaa opiskelijoita, jotka tarvitsisivat apua/huomiota, ja toisaalta vaikka tunnistaisikin heidät, on vaikea tarjota huomiota yksittäisille opiskelijoille.

Kaikille kouluilla ei ole omia terveydenhoitajia, psykologeja yms.

RO ei myöskään usein tiedä, kenelle opiskelija pitäisi ohjata (onko joku asia psykologin vai kuraattorin osaamisaluetta?)

Ryhmänohjaajat kaipaisivat enemmän tietoa kaikista niitä palveluista, joita opiskelijoille on tarjolla (myös lukion ulkopuoliset palvelut). Erityisesti ulkopaikkakuntalaisten opiskelijoiden kohdalla!

# data[].attributes.body
-haasteena ettei ryhmänohjaaja tavoita opiskelijoita

-opiskelijat eivät saavu yhteisille ryhmänohjaustuokioille

-poissaoloja on paljon ja niitä ei selvitetä

-opiskelijat jättävät käymättä koulussa

-ro ei välttämättä tiedä, kehen kuuluisi ottaa yhteyttä ongelmatilanteissa

-jos opiskelija kieltäytyy ottamasta kaiken tuen vastaan, onko ro kädetön sen jälkeen?

# data[].attributes.body
Tiedonsiirto edellisestä koulusta tökkii

Moninaisia haasteita/toiveita huoltajien taholta

Ryhmänohjaajan olo on riittämätön kaikkien vaikeiden ja vakavien haasteiden edessä

Pitäisi olla akuuttilinja hälyyttäviä hätähuutoja varten

Huoltajien yhteistyökyvyttömyys/aloitekyvyttömyys

# data[].attributes.body
Tieto on hajanaista, erityisesti nivelvaiheessa.

Opiskelija kieltäytyy tuesta.

# data[].attributes.body
Kouluun kiinnittyminen on heikkoa, ja oppilaitosta halutaan vaihtaa hyvin herkästi. Sinnikkyyden puute?

Peruskoulun opot / erityisopettajat / huoltajat eivät ole aina tietoisia lukio-opiskelun vaatimuksista ja tuen mahdollisuuksista.

Opiskeluhuoltohenkilöstössä suurta vaihtuvuutta ja saatavuusongelmaa.

Opot / erityisopettajat / opiskeluhuollon henkilöstöt eivät voi ottaa samalla tavalla sijaista kuin opettajat, ja siksi tuen saatavuudessa voi olla katkoksia.

Monialaiset palaverit eivät toteudu riittävän nopeasti ja siksi asiat eivät etene. Tieto ei kulje henkilöstön välillä ja sen vuoksi työskentely voi olla tehotonta. Keiden on tarpeen olla mukana palavereissa?

Viestintä ei tavoite monikielisiä perheitä riittävän hyvin.

Sairaslomalla olevat opiskelijat eivät saa riittävää ohjausta/tukea opintoihin palaamiseksi.

# data[].attributes.body
Ryhmänohjaajien ja opiskeluhuollon henkilöstön välinen aktiivinen ja suora konsultaatio.

Tukea ryhmänohjaajille monialaisten asiantuntijaryhmien: koulutus, materiaalit?

Tiedonkulun haasteisiin auttaa monialaisen asiantuntijaryhmän perustaminen varhaisessa vaiheessa: laillinen peruste vaihtaa tietoja.

# data[].attributes.body
Tutustumiskäynnit lukioon ennalta, jos erityistä tukea taustalla. Lukiokoulutuksen verkkosivuille selkeä kuvaus tuen rajallisista mahdollisuuksista lukio-opinnoissa.

Lukio-opintojen alku olisi hyvä rauhoittaa ja tehdä selkeä struktuuri. Ei vaihdeta oppilaitosta ennen 3. periodin loppua?

Lukiopuolellekin olisi hyvä saada "erityislinja", jossa vahvempi toiminnanohjauksen tuki, pienemmät ryhmät. Monilla akateemisesti lahjakkailla toiminnanohjauksen haasteet / nepsyoireilu vaikeuttaa lukio-opintoja.

Peruskoulujen toimijoiden (erityisopettajat, opot, opettajat) perehdyttäminen lukio-opintojen arjesta.

Pohteen tulisi tiedottaa henkilöstövaihdoksista ja siitä, mistä tukea saa niiden aikana. Opiskeluhuollon toimijoiden palkkaukseen lisää porkkanaa, jotta vaihtuvuus vähenisi.

# data[].attributes.body
Nivelvaiheen kehittäminen: tiedonsiirto

Yhteinen koppi! Pohde+oppilaitos yhdessä.

# data[].attributes.body
Pienemmät ryhmäkoot

Opettajien hyvinvointiin enemmän satsauksia

Selkeä/nopea kriisitapausten käsittelymalli sekä opettajille että opiskelijoille

Koulutuskalenteriin enemmän case-tapausten yhdessä ratkomista

# data[].attributes.body
Aika ja resurssit vähäiset. Aineenopettajan koulutus ei valmista tuen antamiseen.

Opiskelijan ongelmat ovat moninaiset, ei ole yksinkertaisia ratkaisuja.

Opiskelijat eivät osallistu ryhmänohjaukseen, joten tukitoimien antaminen haastavaa.

Opiskelija ei ota tarjottuja tukitoimia vastaan.

# data[].attributes.body
Ollaan liian myöhään liikkeellä. Tukea pitäisi järjestää monialaisesti varhaisemmassa vaiheessa ja matalammalla kynnyksellä. Aloite monialaiseen työskentelyyn tulee useimmiten opiskeluhuollon palveluista tai opinto-ohjaajilta.

# data[].attributes.body
Poissaolojen seuranta ja syiden selvittely työlästä, vie paljon aikaa.

Lisäajan ja erillistilan tarjoaminen nykypuitteissa haastavaa.

# data[].attributes.body
Sähköinen tiedonsiirto Wilmaan (esimerkkinä Kajaani)

Täppä Wilmaan pets- opiskelijan kohdalle opiskelijalistaan

Tuen tarpeisille opiskelijoille 1. vuoden alkuun kevyemmät lukkarit

# data[].attributes.body
-henkilökohtaiset yhteydenotot opiskelijoihin wilmalla/soittamalla ja alaikäisten tapauksessa huoltajiin

-ryhmänohjaajia pitäisi olla riittävästi suhteessa opiskelijoihin

# data[].attributes.body
Olisi hienoa, jos opiskeluhuollon ihmiset (kuraattori, terkkari, ...) kuvaisivat itsestään lyhyen esittelyvideon, jossa kertoisivat minkä asioiden kanssa heidän puoleen käännytään. Sekä opiskelijat että ryhmänohjaajat hyötyisivät tästä!

Jos koululla ei ole omaa terkkaria yms. olisi mahtavaa, jos opiskelijoille olisi jossain helposti saatavilla tieto, että miten sinne toiselle koululle pääsee (esim. mikä bussi sinne kulkee?)

# data[].attributes.body
Toiveena yhtenäinen linja ja automatisoitu käytäntö koko kaupungin lukioille poissaolojen hyväksyttävän laadun ja määrän suhteen. Voisiko tekoälystä olla apua tässä? Automatisoitua viestin/tiedonkulkua?

# data[].attributes.body
Joka periodissa varattu tietty päivä/ajankohta, jossa rästisuorituksia voi käydä paikkaamassa aineenopettajan kanssa tai rästipajassa ohjatusti. Niille, joilla ei ole rästejä, on vaihtoehtoista mielekästä ohjelmaa.

# data[].attributes.body
Kolme ensimmäistä periodia ykköset kulkevat ryhmänä samoin lukujärjestyksin. Oma ro-opettaa ryhmää ensimmäisessä periodissa. Tämä on hyvä käytäntö ryhmäytymisessä, lisäksi ro tulee tutuksi.

Op3 sisäänajaa opiskelijan tehokkaasti lukion käytänteisiin.

Opiskelijat jaetaan ryhmän sisällä kymmenen hengen ”solu”ryhmiin. Ideana on, että tutustuminen uusiin ihmisiin tapahtuu asteittain.

# data[].attributes.body
Resurssointi, vaihtuva henkilökunta Pohteella, resurssipula myös työnjohdon puolella, ei vain suorittavalla puolella, toimintaa Pohteen kanssa ei voi suunnitella tästä syystä. Henkilökunta ei tiedä, kuinka monialainen tukeminen lähtee luontevasti liikenteeseen.

Kotien vaatimustaso on noussut, oletetaan että peruskoulun tukitoimet jatkuvat lukiossa.

# data[].attributes.body
-ro opettaa ainakin yhdessä periodissa oman ryhmän opiskelijoita

-opiskelijoiden ryhmäyttäminen

-”roolien jakaminen” ro:n, erkan, opon, opiskeluhuollon kesken

# data[].attributes.body
Ökö support -ryhmä vanhemmista opiskelijoista koodilla 8 kerran viikossa

CheckPointit kerran periodissa

Hyvinvointikahvila

Laskupajat ja läksypajat

Tuutoreiden kaveriryhmä

Kaveripöytä ruokasalissa

Tukiopetus

Koko koulun yökoulu, oma tuutoreiden järjestämä pizza-ilta, Hovisuon festarit...

Ammattiryhmänohjaajat

# data[].attributes.body
Tiivis yhteistyö ro-opo-erkka

# data[].attributes.body
Pienillä lukioilla matala kynnys monialaiseen yhteistyöhön.

Ryhmänohjaajille valmiita fraaseja monialaisen yhteistyön käynnistämiseen

# data[].attributes.body
Hyvinvointipysäkit, T-kutsut (rästipajat, jossa kahvittelua), abikahvilat, ökö-support-group ja kaveriryhmät, tutustumiskäynnit lukioon, tuutortoiminta, monialaisten palavereiden ennakkoon aikatauluttaminen (kaikki ovat käytettävissä), opiskeluhuollon pitämät oppitunnit, ryhmänohjaajien käsikirja perehdyttämisen tukena..

Lukiopirtti on timanttinen käytäntö! Miten tälle jatkoa?

# data[].attributes.body
Aikuislukiolla:

-ryhmänohjaajan käsikirja (konkreettisia ohjeita monialaiseen yhteistyöhön ja monialaiseen asiantuntijaryhmään valmistautumiseen)

-aikatauluexcel monialaisen asiantuntijaryhmän mahdollisille ajankohdille

# data[].attributes.body
Ryhmänohjaajien tietoisuutta pitäisi lisätä esim. monialaisen yhteistyön käynnistämisestä. Koulutusta. Esim. lastensuojeluilmoituksen tekeminen. Laaditaan koulukohtaiset toimintamallit. Voisiko olla osa jo pedagogisia opintoja?

# data[].attributes.body
Nepsy-mentorit luokkaan

Lukio-coach varattavissa wilman kautta koulussa eteen tulevien haasteiden kanssa

Ammatillisia koulutuksia opettajille työaikana

- Vertaismentorointiryhmä opettajille viisi kertaa vuodessa

# data[].attributes.body
- ROt sille koodille, jossa on paljon opintoja.

- Osa ryhmänohjauksista Teamsissä. Mahdollisuus osallistua eteenpäin.

- Halutaan lisää hyvää koulutusta. Esim. Aikuislukion nepsy-koulutus

-osallisuuspassi osallistumisesta esim.ryhmänohjaukseen yms.

# data[].attributes.body
RO opettaa omaa ryhmäänsä 1.periodissa, niin opiskelijoihin pääsee heti tutustumaan kunnolla.

Checkpoint-tunnit ja T-pajat ovat toimivia, samoin hyvinvointipysäkit!

# data[].attributes.body
Erityisopettajan tekemä valmis pohja monialaisen yhteistyöpalaverin pitämiseksi, mallia voisi jakaa muillekin lukioille.

Tuen portaat: vaiheittainen toimintamalli, kuinka toimitaan, kun huoli herää.

# data[].attributes.body
Ryhmänohjaus järjestetään koodilla, jolla on paljon opetusta - useimmat ovat koulussa.

Ryhmänohjaajan henkilökohtaisista keskusteluista hyviä kokemuksia.

# data[].attributes.body
-Jossain tilanteessa aluksi opiskelija kokeilee terveellisiä elintapoja 1kk ja tämän jälkeen mietitään muita tukitoimia

-Kummiopiskelijat

# data[].attributes.body
-oman ryhmän opiskelijoiden opettaminen

-mahdollisimman pienet ryhmäkoot

-tietyn vuosikurssin opiskelijoille oma whatsupp ryhmä

# data[].attributes.body
Enemmän ryhmäytymistä myös eri ryhmien kesken (sekä ykkösten, että myös vanhempien opiskelijoiden kesken)