# data[].attributes.body
zájem o spolupráci
spojit se s ní - zaslání nabídky ZaS centra

# data[].attributes.body
10.2.23 11:00....nastavení činností koordinátora inkluze

# data[].attributes.body
volat knihovnu, domluvit prostory, vybavení
namyslet účastníky/ oslovit je
zajistit občerstvení....

# data[].attributes.body
Aneta Budínová

# data[].attributes.body
Kontaktovat knihovnu Chomutov a prohlédnout si prostory ke konferenci.

Zjistit výši pronájmu
domluvit čas - 10 - 16h
Jaké budou WS - kolik - časová dotace?
medajlonky přednášejících
Zajistit noviny Chomutovké - Jitka Fárová tel .606 270 186
Zjistit ozvučení
Roll up bannery - step, platforma
Kalkulace

# data[].attributes.headline
Setkání platformy VP Pardubice 1.- 2.2.2023

# data[].attributes.subject
Setkání platformy VP Pardubice 1.- 2.2.2023

# data[].attributes.body
ustavující setkání

# data[].attributes.body
plakátek
sítě
e.maily

# data[].attributes.body
sepsat obsah, co a kdo tam bude
jaká bude propojka na republikovou platformu
budoucí škálování
propojení NPI s včasnou péčí s platformou

# data[].attributes.body
semináře hrazené organizované mimo ZaS centrum a Trvalku - domluvit s Renčou, Vendy, Dian

# data[].attributes.body
Seznamující setkání Wandy II - co nás čeká, nastavení pravidel skupiny, společné sdílení

# data[].attributes.headline
Vendy - společná sdílení aktérů včasné péče

# data[].attributes.subject
Vendy - společná sdílení aktérů včasné péče

# data[].attributes.body
domluvit si pravidelné termíny , co bude náplní, koho zvát, můžeme pozvat jiné lidi z organizací, kde pracují s včasnou péčí

# data[].attributes.body
Anička Babanová - CA aktivit 12.4.2023

# data[].attributes.body
dát dohromady seznam akcí, seminářů, kurzů na příští rok.
Do konce prosince 2022

# data[].attributes.body
5.10.2022 - 14:30
Dian v centru od 13:30 - 14:30 - online s Katkou Šaldovou
Na 15h setkání s Eliškou a Renatou - MŠ Chomutov -téma Hráčkovnice - stáž Slovensko
Témata:
Plakát s pozvánkou na konferenci včasné péče
Je potřeba dát dohromady témata, která budou na konferenci a koncept konference

# data[].attributes.body
Oslovit Elišku a paní zástupkyni - domluvit na 5.10.2022 od 15h setkání v ZaS centru na téma Hráčkovnice a možná prezentace na konferenci Včasné péče

# data[].attributes.body
- připravit soupis akcí, které proběhly v ZaS centru
- téma reflexe - měníme otázky na účastníky - Step následně nevidí zpětnou vazbu ve své tabulce - jak řešit? - zapisovat do tabulky stepu manuelně? Přidat zjištěné otázky?
- navrhnout pořádání dalšího setkání ZaS center v CV
- nová složka akce center - archiv- nemám k dispozici. Ve složce akce Zas centra jsou stále všechny akce, které již proběhly v minulém školním roce
- jak sdílet akce na web? - Jana Schierlová
- mohou být akce na discu nazvané jinak než AKCE číslo zdarma nebo hrazená

# data[].attributes.body
domluvit schůzku v Čvt na dopoledne - Pavča/ Renča - zmínit konferenci včasné péče - mít v ruce plakát??
- domluvit návštěvu v předškolních klubech Kamínek a Človíček na 27.10. dopoledne pokud bude možné.
- zjistit jak funguje spolupráce čvt a MŠ nebo poradenských zařízení případně OSPOD - vzít si kontakty na případné spolupracující osoby.

# data[].attributes.body
9h návštěva magistrátu - paní Kalová - návštěva prostor pro konferenci 1.12.2022
9:30 - 11:30 ČVT Kristýna Jelínková - společné povídání a navázání spolupráce

# data[].attributes.body
sál zastupitelstva Chomutov

# data[].attributes.headline
Prohlídka prostorů magistrát - 27.10.2022 DOMLUVIT

# data[].attributes.subject
Prohlídka prostorů magistrát - 27.10.2022 DOMLUVIT

# data[].attributes.body
Zjistit kde je dataprojektor, plátno a zda jsou k dispozici flipcharty? židle? ozvučení?
https://docs.google.com/document/d/1sHgss7L7mydWcuzO-qyCdgc7zEb__LMTnQAVEaRH1iE/edit

# data[].attributes.attachment_link.description
Create a new document and edit with others at the same time -- from your computer, phone or tablet. Get stuff done with or without an internet connection. Use Docs to edit Word files. Free from Google.

# data[].attributes.body
40 OSOB

# data[].attributes.body
plus vytvořit plakát - pozvánku

# data[].attributes.body
občerstvení může být pouze v kuchyňce, nikde jinde - po domluvě na magistrátu.

# data[].attributes.body
akce zrušena pro velký počet omluvených účastníků

# data[].attributes.body
plán 17.10.2022 - dopoledne. Domluvit návštěvu v předškolních klubech. - posunout termín - v ruce plakát ke konferenci Včasné péče s programem.

# data[].attributes.headline
Jana Hronová - centrum komunitního plánování

# data[].attributes.subject
Jana Hronová - centrum komunitního plánování

# data[].attributes.body
tel: 607 055 523

j.hronova@chomutov.cz
Domluvit schůzku - téma konference Včasné péče plus prostory ZaS centrum CV jako spojující článek pro organizace pracující s tématy včasné péče -
- e-mail. poslán 7.11.2022

# data[].attributes.body
- domluvit návštvěvu v Čvt na 27.10.22 dopoledne - spolu s Renčou. Téma konference včasné péče plus možnost navštívit předškolní kluby na Písečné a Kamanné - splněno

# data[].attributes.body
paní Řezníčková - učitelka MŠ se odhlásila z Wandy. Info Dian, vymazat z kontaktů Wandy, optat se Elišky proč?

# data[].attributes.body
online Dan Janata - domluvit termín. Jak sdílet akce na web Začít spolu.
Dan nepomůže - info a zaškolení provádí Jana Schielerová - setkání v Brně.

# data[].attributes.body
otevřené úkoly, akce

# data[].attributes.body
splněný úkol, uskutečněná akce

# data[].attributes.body
urgentní úkol

# data[].attributes.body
https://www.eduin.cz/clanky/chysta-se-zmena-pojeti-skolni-zralosti-na-obou-stupnich-by-bylo-dobre-trochu-polevit-shoduji-se-garantky-z-narodniho-pedagogickeho-institutu/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
„Mnohdy v mateřských školách přebíráme role prvního ročníku základní školy, je to celé o proměně smýšlení v mateřských, ale především v základních školách," říkají Hana Splavcová a Hana Havlínová, spolupracovnice a garantky oblastí předškolního a prvostupňového vzdělávání v NPI ČR. Obě se aktuálně podílejí na revizích kurikula a společnými silami se snaží o koncepční proměnu, která má za cíl zmírnit nároky kladené na děti při jejich přechodu z mateřských do základních škol. Kromě plynulého přechodu mezi oběma stupni vzdělávání si od této změny slibují i snížení počtu odkladů školní docházky a zvýšení důvěry rodičovské veřejnosti ve školský systém.
text a foto: Kateřina Lánská

Mateřské školy nejsou hlídárny
Řada výzkumů mluví o prokazatelně pozitivním vlivu předškolního vzdělávání na školní úspěšnost, ale i budoucí profesní život dětí. Netýká se to pouze dětí ohrožených sociálním vyloučením, které z podpory v předškolním věku jednoznačně profitují, ale prakticky všech. Přitom ale neprobíhá žádná veřejná debata o kvalitě předškolního vzdělávání. Čím si to vysvětlujete?
Hana Splavcová (HS): Je to věc, která mě velmi mrzí. Osvěta směrem k široké veřejnosti vůbec neprobíhá, maximálně se v předvolebním období objeví, že předškolní vzdělávání je důležité nebo že se bude otevírat nová mateřská škola, ale to je tak vše. Přitom význam předškolního vzdělávání je podstatný, v našich podmínkách nedoceněný. Možná je to způsobeno tím, že jsme velmi vzdáleni od pracovního trhu a od toho, co přijde v budoucnosti. Nemáme takovou podporu jako základní vzdělávání.

Hana Havlínová (HH): Negativně k tomu přispělo období v devadesátých letech, kdy byly mateřské školy najednou považovány za prostředí, kde se děti jenom hlídají. Osnovy po revoluci zanikly a než vstoupil v platnost Rámcový vzdělávací program pro předškolní vzdělávání, tak to byly de facto pouze hlídací instituce. I když už je to dávno, tento pohled přetrvává a je těžké jej proměnit. Někde to může být i nedostatečným sebevědomím učitelek v mateřské škole. Nechají se zatlačit do kouta třeba tím, co po dětech chtějí základní školy u zápisu. Předškolní vzdělávání je stále ve stínu toho základního. Když nemáte podporu, je těžké stát si za tím, že děláte výbornou, kvalifikovanou práci.
V současné době probíhá revize kurikula pro základní i předškolní vzdělávání. U základních škol se mluví například o potřebě redukce učiva, co je třeba měnit v předškolním kurikulu?
HS: Spíš než revize tomu říkejme aktualizace. Rámcový vzdělávací program pro předškolní vzdělávání vznikl v roce 2004, respektive první verze vznikla už v roce 2001, a po těch letech si opravdu zaslouží, abychom se na něj podívali z gruntu. Nejde o to, že bychom chtěli proměnit filosofii předškolního vzdělávání, naopak, s tou jsme velmi spokojeni a v evropském měřítku je náš rámec považován za jeden z nejlepších.

Zabýváme se v něm osobnostně orientovanou pedagogikou a zajímá nás celostní pohled na každé dítě. To chceme určitě zachovat. Po dvaceti letech si ten dokument ale zaslouží pročištění od věcí poplatných době. Tehdy dokument vznikal „na zelené louce", na nic nenavazoval a bylo potřeba někde popsat věci, které dnes už mohou být uvedeny jen v metodické podpoře. Druhá věc je terminologické sladění, za tu dobu se leccos projasnilo a změnilo.
Říkáte, že rámec je stále dostatečně progresivní... ztotožňují se s ním všechny mateřské školy? Stačí tedy jen dílčí změny a úpravy?
HS: Řekla bych, že většinou ano. Někde se s ním ztotožňují lépe, někde hůře, ale to je vlastností všech dokumentů. Můžete napsat sebelepší dokument, ale to ještě nezaručuje, že způsobí změnu. Proto chceme podpořit zejména jeho implementaci. Máme v plánu vytvořit metodickou podporu, a tam, kde učitelé ještě tápou a neví, jim nabídnout příklady dobré praxe. Soustředíme se například na pedagogickou diagnostiku...

HH: ...a provázanost na Rámcový vzdělávací program pro základní vzdělávání. Obě úpravy by měly probíhat souběžně, chtěli bychom je provázat, a to nejen formálně. O přechodu z mateřské do základní školy se začne mluvit vždy, když se zveřejní počty odkladů školní docházky, ale pak to zase utichne. Přitom je toto období klíčové a je důležité, aby bylo popsáno přímo v samotných RVP.

HS: Vidíme, že na obou stupních by bylo dobré právě v tomto období trochu polevit. Někdy děti moc tlačíme někam, kam by se dostaly samy, ale třeba o něco později. Neuvažujeme nad tím, jestli je to pro ně v tu chvíli přidanou hodnotou. Měli bychom si umět odpovědět, zda je nutné, aby některé věci konkrétní dítě zvládalo už v mateřské škole. Možná by stačilo, aby je zvládlo až během prvního roku školní docházky. Mnohdy v mateřských školách přebíráme role prvního ročníku základní školy. Když někdy vidím pracovní listy předškoláků, říkám si „co bude to dítě dělat v základní škole"? Je to o proměně smýšlení učitelů, ale také o ředitelích, protože aby se změna udála, musí pro ni být nadšeni i ředitelka nebo ředitel školy.

Koncept školní zralosti je zastaralý
Psycholog Václav Mertin v knize Spravedlivý start popisuje koncept školní zralosti, jak je ještě dnes při posuzování dětí v období přechodu z mateřské do základní školy uplatňován, jako zastaralý. Souhlasily byste s ním? Zní to krásně... Jaké jsou tedy příčiny toho, proč to ve školách nefunguje bez tlaku na děti už dnes?
HH: Když jsme si s kolegyní začaly o tomto tématu před několika lety povídat, říkala jsem, že by mi jako prvostupňové učitelce stačilo, když přijde dítě do první třídy, aby umělo pět P - počkat, pozdravit, poděkovat, pomoct ostatním a postarat se sám o sebe. Jinými slovy, dokážu počkat, až na mě přijde řada a zároveň se umím odloučit od rodiny, chápu, že je tu další dospělý, umím pozdravit, poděkovat a zvládnu sebeobsluhu. Protože pokud má dítě například boty na tkaničky a neumí si je zavázat, tak je v neuvěřitelném stresu vždy, když se jde třeba ven na tělocvik. Ono i takové ukládání věcí do aktovky může být zádrhel. Vše ostatní už se ve škole naučí.

Často to ale vypadá tak, že připravenost na školu směřujeme k tomu, aby všechny děti byly na stejné úrovni. Máme „seznam", ve kterém si pomyslně odškrtáváme: dítě se soustředí deset minut, odškrtnuto. Tento postoj bychom chtěly změnit.

HH: To by bylo na kvalitativní průzkum. Za viníka bývá často označován Rámcový vzdělávací program pro základní vzdělávání. Tak to ale úplně není. Když se podíváme na to, co si školy propisují do školních vzdělávacích programů, vidíme, že třeba třeťák by měl umět všechna vyjmenovaná slova a slova příbuzná. To ale v RVP ZV nikde není. To znamená, že určitou roli hrají nějaká očekávání a pocity, že musíme všechny žáky naučit ve stejnou chvíli to samé, například že v první třídě musí všichni plynule číst a krasopisně psát. Vedle toho je tu ale i tlak okolí, především rodičů. Ti porovnávají se svou zkušeností, jaké to bylo, když sami chodili do školy.

Můj odhad je, že některé učitelky na prvním stupni nemají vhled do předškolního vzdělávání. Během studia se s tím setkají pouze okrajově, ale nemají praxi. Myslím, že by hodně pomohlo, kdyby měly vhled do toho, jak se s dětmi pracuje v mateřské škole. Aby věděly, na čem všem mohou stavět.

A co tedy potřebujeme? Snížit nároky na prvním stupni?
Rodiče ale také reagují na situaci, kterou kolem sebe vidí. Možná nemají důvěru v to, že ve škole se dítěti dostane prostoru pro aklimatizaci. Bojí se, že ho to prostředí semele...
HS: Ano, to by pomohlo. To by byl jeden z velkých motorů. Věříme, že se nám to povede objasnit nejen v dokumentech, ale především v metodické podpoře. Vysvětlit učitelům, že je to cesta, kterou bychom se měli vydat, a co dětem přinese.

Druhá věc je osvěta směrem k rodičům. Naše společnost je v posledních letech hodně zaměřená na výkon. Když se vrátíme k odkladům povinné školní docházky, mnohdy je rodiče dávají dětem z důvodu, že jim chtějí prodloužit dětství nebo zvýšit šance uspět ve škole. Přetrvávají klišé - je to kluk a narodil se v červenci, takže potřebuje rok odklad. Rodiče si ale neuvědomují, že svému dítěti mohou spíše uškodit než pomoci, když je odklad neoprávněný a není na místě. V tomto by směrem k rodičům měly dělat osvětu mateřské školy s podporou MŠMT v zádech.

HS: To je přesně ten důvod, proč nám připadá koncept školní připravenosti, jak byl před lety nastaven a jak se mnohdy uplatňuje dodnes, jako zastaralý. Směřuje k tomu: pakliže dítě něčeho nedosahuje, nemůže do školy nastoupit. Ale tak to není. Školský zákon jako jedinou podmínku pro nástup do školního vzdělávání udává dovršení šesti let věku dítěte. Mně se moc líbí parafráze výroku profesora Zdeňka Heluse, kterého jsem si vždy nesmírně vážila. Říkal, že dítě nemá být připraveno na školu, ale škola, respektive učitel na každé dítě. To ostatně ladí s konceptem společného vzdělávání.

„Dítě je na začátku a aby bylo jednou spokojené v tom, co bude dělat, musí ujít ještě velký kus cesty. My mu ale už dnes umožňujeme dělat první kroky a směřujeme ho k tomu, že musí mít rádo samo sebe, musí umět dobře vycházet se svým okolím, s lidmi, kteří ho obklopují a komunikovat s nimi."

Jak by se měl diagnostický přístup v mateřských nebo základních školách proměnit? A jakou roli v tom hrají poradny?
HH: Měli bychom směřovat spíše k tomu: učitelé, přijímejte děti takové, jaké jsou. Chceme, aby například pedagogické diagnostikování vycházelo z toho pozitivního, aby učitelky na obou stupních dokázaly zjišťovat, co děti zvládnou, co se jim podařilo, co je baví. Od toho pak mohou směřovat jejich další podporu. To třeba učitelky v mateřské škole umí daleko lépe.

Hledejme to pozitivní
Řekly byste, že uplatňovat tento přístup umí lépe učitelky v mateřských než v základních školách?
HS: Pedagogické diagnostikování a diagnostika v poradnách jsou dvě věci, které mnohdy splývají. Sice spolu souvisí, ale není to totéž. Pedagogické diagnostikování je diagnostikování, které náleží učiteli a dělá se průběžně, každodenně ve třídě, pozorováním a zaznamenáváním toho, co jsme u dítěte vysledovali. Měli bychom se při něm zaměřovat hlavně na to pozitivní. Bohužel se často zaměřujeme na to, kde se dítěti něčeho nedostává a kde potřebuje podporu. To spolu sice souvisí, ale měli bychom vždy umět vyzdvihnout to, co se dítěti daří a co ho zajímá.

To, co se odehrává v poradnách, je pedagogicko-psychologická diagnostika, která přímo vede k odhalování specifických potřeb. S tím pak učitelka v mateřské nebo základní škole pracuje.
Takže celková proměna v přístupu ke školní připravenosti souvisí i s přípravou budoucích pedagogů?
HS: Řekla bych, že v mateřských školách jsme o krok dál. Dokážeme více vnímat pozitivní stránky dětí, ale určitě máme i rezervy.
Předpokládáte tedy, že kdyby se tento přístup podařilo rozšířit, mělo by to dopad na snížení počtu odkladů?
HH: Ono to plyne z toho, co říkala kolegyně. Zaměřujeme se na hledání obtíží a pak nastavujeme podporu. Nelze to samozřejmě říct paušálně, je mnoho učitelů, kteří to dělají dobře. Vědí, že když vzdělávání postaví na silných stránkách žáka, můžou ho lépe motivovat a rozvíjet i v oblastech, kde mu to třeba tolik nejde. Musí být alespoň v něčem úspěšný. Ani dospělý by nechtěl být od rána do večera neustále ve všech činnostech neúspěšný a opakovaně slyšet, ať to jde zkusit znovu.

HH: To zcela určitě. Spolu s kolegyní jsme provedly na toto téma rešerši a zjistily jsme, že v dostupných publikacích pro budoucí učitele převažuje pohled na pedagogickou diagnostiku jako na prostředek k odhalování nedostatečností. Je to samozřejmě vedeno dobrým úmyslem, ale přístup by měl být opačný. Další věcí je, že učitelky v mateřských školách povinnost pedagogického diagnostikování mají, ale základní škola ji nemá. Řada učitelů ji provádí intuitivně. Je to dáno i tím, že to, co se nedaří, se hledá snadno a to, co se daří, bereme jako úplnou samozřejmost.

HH: Máme takový odhad, ale bude to asi nějakou dobu trvat. Taková změna nenastane v horizontu pár let.
Relativně masivní udělování odkladů nedává v systému povinné školní docházky úplně smysl, zvlášť když je dnes povinná už od pěti let. Proč by se najednou mělo dítě zastavit a zůstat o rok déle na nižším vzdělávacím stupni?
HS: Ano, je to takový náš sen, že se nám podaří nastavit dětem plynulý přechod z předškolního do školního vzdělávání.

V době, kdy jsem chodila do školy, byl odklad školní docházky stigma. V devadesátých letech se stal, s nadsázkou řečeno, módním trendem. Rodiče zároveň mají obavy a chtějí své dítě ochránit před neúspěchem, ale bohužel nedohlédnou k tomu, co způsobí do budoucna. Když si vezmete, že díky odkladu je dítě na základní škole ještě v době, kdy už by mělo být psychicky na střední škole, nastupuje do středního vzdělávání také o rok později, může mu to způsobovat různé potíže, například s vrstevníky. Ještě ve dvaceti nebude mít dokončené střední vzdělání. To si ale rodiče, když je dítěti pět let, neuvědomí.
V rámci prezentace o chystaných změnách jste hovořily o tom, že jedním ze strategických cílů, které revize předškolního kurikula sleduje, je rozvoj kompetencí pro aktivní občanský, profesní a osobní život. Není to pro předškolní vzdělávání příliš ambiciózní cíl?
HS: Pokud by došlo k náhlé změně, tedy neudělování odkladů, bez zajištění plynulého přechodu mezi oběma stupni, vnímám jako velké riziko předčasnou scholarizaci. Prvním krokem musí být právě změna paradigmatu školní připravenosti v myslích učitelů obou stupňů.

HH: Chtěli bychom v tomto smyslu připravit materiál, který popíše, jak by měl vypadat plynulý přechod z jednoho stupně na druhý. V tomto tématu potřebujeme působit společně.

HS: Není. To je o nastavení klíčových kompetencí, které mají nějaké kontinuum v celém procesu vzdělávání. My víme, že dítě je na začátku a aby bylo jednou spokojené v tom, co bude dělat, musí ujít ještě velký kus cesty. My mu ale už dnes umožňujeme dělat první kroky a směřujeme ho k tomu, že musí mít rádo samo sebe, musí umět dobře vycházet se svým okolím, s lidmi, kteří ho obklopují a komunikovat s nimi. To jsou věci, které mu dáváme do základu. Následně se rozvíjejí v dalších stupních vzdělávání.

HH: Ono to vypadá vznešeně a nedosažitelně i pro první stupeň. Důležité je, abychom si uměli představit, co se pod tím skrývá. A když to dokážeme, můžeme postupnými kroky směřovat k cíli.

Učitelé už nyní mohou používat mapy učebního pokroku, ve kterých společně s žáky mohou sledovat, kde aktuálně jsou a kam se třeba za tři roky mohou dostat. Pro učitele může být osvobozující, když si uvědomí, že není nutné, aby každý žák došel ke vzdáleným cílům, ale třeba jen na nějakou konkrétní úroveň. Dobrým příkladem může být digitální kompetence. Všichni technologie nějak ovládáme, ale každý se dostaneme jen tam, kam nám to půjde, a tak je to v pořádku.

-

Hana Splavcová je vedoucí oddělení předškolního a prvostupňového vzdělávání a garantkou předškolního vzdělávání v Národním pedagogickém institutu ČR.

Hana Havlínová je garantkou prvostupňového vzdělávání v Národním pedagogickém institutu ČR.

# data[].attributes.attachment_link.title
Chystá se změna pojetí školní zralosti: Na obou stupních by bylo dobré trochu polevit, shodují se garantky z Národního pedagogického institutu

# data[].attributes.attachment_link.description
„Mnohdy v mateřských školách přebíráme role prvního ročníku základní školy, je to celé o proměně smýšlení v mateřských, ale především v základních školách," říkají Hana Splavcová a Hana Havlínová, spolupracovnice a garantky oblastí předškolního a prvostupňového vzdělávání v NPI ČR. Obě se aktuálně p

# data[].attributes.headline
24.10.2022 - Společnou cestou - sdílení dobré praxe - NEMOHLI  JSME SE ZÚČASTNIT

# data[].attributes.subject
24.10.2022 - Společnou cestou - sdílení dobré praxe - NEMOHLI  JSME SE ZÚČASTNIT

# data[].attributes.body
sdílení dobré praxe - magistrát města CV

# data[].attributes.attachment_link.title
Pozvánka závěrečné sdílení dobré praxe - 24.10.2022

# data[].attributes.body
https://zacniucit.cz/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Potřebujeme váš souhlas ♥

Využíváme soubory cookies (česky sušenky), ale nic na vás nepečeme! Díky nim můžeme efektivně vyhodnocovat aktivity návštěvníků na webu. Více informací si můžete přečíst tady

# data[].attributes.attachment_link.title
Začni učit! | Pomáháme budoucím i začínajícím učitelům

# data[].attributes.attachment_link.description
Začni učit provádí zájemce o učitelství vším, co potřebují znát, aby se mohli stát spokojenými pedagogy.

# data[].attributes.body
https://socpom.chomutov.cz/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Zde naleznete informace a kontakty na instituce, které pomoc či radu nabízejí a umí poskytnout. Jejich činnosti napomáhají osobám zajistit fyzickou a psychickou soběstačnost s cílem umožnit jim v nejvyšší možné míře zapojení do běžného života společnosti a v případech, kdy toto vylučuje jejich stav, jim zajistit důstojné prostředí a zacházení.

Služby jsou děleny na terénní (služba je uživateli poskytována v jeho přirozeném prostředí), ambulantní (uživatel dochází do zařízení poskytujícího službu) a pobytové (uživatel v zařízení poskytujícím sociální služby bydlí).

# data[].attributes.attachment_link.title
Úvod - Sociální pomoc Chomutov, Jirkov a okolí

# data[].attributes.attachment_link.description
Zde naleznete informace a kontakty na instituce, které pomoc či radu nabízejí a umí poskytnout. Jejich činnosti napomáhají osobám zajistit fyzickou a psychickou soběstačnost s cílem umožnit jim v nejvyšší možné míře zapojení do běžného života společnosti a v případech, kdy toto vylučuje jejich stav, jim zajistit důstojné prostředí a zacházení.

# data[].attributes.headline
Pocit bezpečí a přátelské klima ve školách pomůže rozvoji dětí a ulehčí práci pedagogům

# data[].attributes.subject
Pocit bezpečí a přátelské klima ve školách pomůže rozvoji dětí a ulehčí práci pedagogům

# data[].attributes.body
https://www.pbiscr.cz/cs/2022/08/23/pocit-bezpeci-a-pratelske-klima-ve-skolach-pomuze-rozvoji-deti-a-ulehci-praci-pedagogum/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
https://youtu.be/btv1GoPuICYJe možné za stávajících podmínek v českých školách vytvořit prostředí pro děti tak, aby chodily do školy rády? Můžeme pomoct dětem v obtížných situacích a zároveň podporovat děti při běžné výuce? A lze vytvořit příjemnější pracovní prostředí pro jejich vyučující? Zkušenosti se systémem PBIS z řady zemí ukazují, že to možné je. Právě na tento přístup se zaměřil odborný seminář „Podpora vhodného chování PBIS na celé škole", který připravila Česká odborná společnost pro inkluzivní vzdělávání (ČOSIV) na půdě Pedagogické fakulty Univerzity Karlovy pod záštitou Katedry speciální pedagogiky.
Prezentace ze semináře v PDF:

Videozáznam semináře naleznete níže pod fotogalerií.

S blížícím se začátkem školního roku a nárůstem počtu nově příchozích dětí, které kvůli válečnému konfliktu zasednou v září do lavic českých základních a středních škol, se toto téma stává mimořádně aktuálním.
„Na samotném začátku zavádění systému pozitivní podpory chování PBIS je důležité rozhodnutí sboru, že chtějí sjednotit přístupy a očekávání vůči žákům a dojít k přesvědčení, že větší předvídatelnost a jednotnost v důsledku pomůže všem - žákům i učitelům. Z naší strany je následně třeba dobře zmapovat potřeby žáků a učitelů, porozumět podmínkám školy a společně se sborem naplánovat konkrétní kroky zavádění opatření, která PBIS zahrnuje" vysvětlila předsedkyně ČOSIV Lenka Felcmanová.
Systém PBIS (Positive Behavior Interventions & Supports framework) pomáhá předcházet projevům nevhodného chování žáků a přináší praktické nástroje pro zvládání opakujících se obtíží v chování. Tato praxe se osvědčila v průběhu uplynulých dvaceti let v USA, Kanadě, Austrálii, Japonsku nebo na Taiwanu, ale i v Evropě, např. ve Velké Británii, Nizozemí, Německu nebo v Norsku.

Právě proto se ČOSIV snaží o zavedení tohoto výzkumem i praxí ověřeného přístupu i v českých podmínkách. Na semináři vystoupili přední odborníci z USA Heather Peshak George a Steve Goodman, ale i odborníci z českého školského prostředí.
„Základní ideou PBIS je, že je potřeba proaktivně pracovat se všemi žáky, nejen s těmi, kteří mají výraznější problémy. A samozřejmě i s učiteli. Pouze tak lze ve škole vytvořit prostředí, kde se všichni cítí bezpečně a chovají se k sobě ohleduplně a s respektem," uvedla na semináři Heather Peshak George.
O praktické zkušenosti se zaváděním PBIS ve škole se pak podělily i zástupkyně ZŠ Velké Hamry Kateřina Mannová a metodička prevence Tereza Dobiášová. Právě na této severočeské škole už systém BPIS přinesl výrazně pozitivní výsledky.

„Snažíme se měnit přemýšlení učitelů ve prospěch učení žáků. Podmínkou ale samozřejmě je, že je této myšlence nakloněno nejen vedení školy, ale i další kolegové. Daří se nám je přesvědčit, že se jedná o investici, která se zcela určitě vrátí," popsala Kateřina Mannová.

Ověřené zkušenosti chce ČOSIV nabídnout všem školám, které o ně projeví zájem. Podle projektové manažerky Anny Kubíčkové roste význam zavádění PBIS také v návaznosti na uplynulé školní roky, kdy výuka probíhala řadu měsíců online, tedy bez osobního kontaktu mezi pedagogy a žáky.
„Nejde jen o COVID. Následující školní rok bude specifický i tím, že do českých škol nastoupí děti, které musely kvůli válečnému konfliktu opustit Ukrajinu, většinou bez znalosti češtiny a zejména zdejšího prostředí, včetně toho školního. Právě pomoc těmto dětem, jejich rodičům a českým školám se daří díky zavádění principů PBIS. Jsme tu i pro ně," doplnila Anna Kubíčková." Další informace o Systému pozitivní podpory chování, známý ve světě pod zkratkou PBIS najdete na tomto odkazu.

# data[].attributes.attachment_link.title
Pocit bezpečí a přátelské klima ve školách pomůže rozvoji dětí a ulehčí práci pedagogům

# data[].attributes.attachment_link.description
https://youtu.be/btv1GoPuICYJe možné za stávajících podmínek v českých školách vytvořit prostředí pro děti tak, aby chodily do školy rády? Můžeme pomoct dětem v obtížných situacích a zároveň podporovat děti při běžné výuce? A lze vytvořit příjemnější pracovní prostředí pro jejich vyučující? Zkušenosti se systémem PBIS z řady zemí ukazují, že to možné je.

# data[].attributes.headline
Cedule TUDY KONFERENCE ZAČÍT SPOLU VČAS - Pavča

# data[].attributes.subject
Cedule TUDY KONFERENCE ZAČÍT SPOLU VČAS - Pavča

# data[].attributes.body
https://eduzmenaregion.cz/tymy-dusevniho-zdravi/

# data[].attributes.attachment_link.description
Ve spolupráci s Eduzměnou a díky podpoře Norských fondů začnou od července 2021 působit na Kutnohorsku dva mobilní multidisciplinární týmy duševního zdraví, jejichž cílem je podpora psychického zdraví dětí a adolescentů, prevence rozvoje psychických onemocnění a prevence deinstitucionalizace a především podpora škol při vzdělávání dětí s psychickými problémy, náročným chováním a speciálními vzdělávacími potřebami.

# data[].attributes.headline
Čvt 9.11.2022 - návštěva předškolních klubu Písečná plus návštěva centrály ve Školní.

# data[].attributes.subject
Čvt 9.11.2022 - návštěva předškolních klubu Písečná plus návštěva centrály ve Školní.

# data[].attributes.body
10 - 12h

# data[].attributes.body
UK děti Jitka Gabašová, Anička. Potřeba vědět termíny!

# data[].attributes.body
Dian / Pavča - koordinace projektu
Pavča - asistentka - administrativa atd.
Vendy - koordinátorka inkluze - mentorka sociálních pedagogů - aktivace pozice socpeda v MŠ.
Renča - centra aktivit pro MŠ/ semináře na téma ranní kruh, ranní úkol, atd
Další?

# data[].attributes.body
domluvit pravidelné týdenní schůzky může být i v rámci Wandy případně jiné akce v CV

# data[].attributes.body
Proč je důležité začít včas? Ekonomické dopady na celou společnost! - pro učitele MŠ+ZŠ
Formativní hodnocení

# data[].attributes.body
Kdo? - Vendy
Sociální pedagog promo pozice na školách, školách
setkání - sdílení zástupkyň plus jirkov - zjistit podmínky plus potřeby školek
práce s rodinou - důležitost začít včas - dostat dítě do podnětného prostředí - ekonomické, socíální téma
potkávat se a sdílet dobrou praxi s pedagogy ŠPP
identifikace dětí se sociálním znevýhodněním - nástroj jak identifikovat takové dítě v MŠ
romští asistenti na 17.listopadu - spojit se s nimi
propojování MŠ - ZŠ

# data[].attributes.body
Pavlína - Praha 9.12.2022 - seminář s Petrou Valin. Jak se cítí děti s OMJ v prostředí, kde nerozumí vůbec nebo částečně.

# data[].attributes.body
email:
Milé metodičky center,

zdravíme vás v předvánočním čase a přicházíme s aktualizací evaluačních dotazníků ZaS center (jak bylo domluveno na našem posledním setkání).

Ve složkách vašich ZaS center na Google disku najdete ve složce Formuláře dva nové dotazníky:

Jak se vám u nás líbilo? - verze 2 - tuto verzi prosím OD TEĎ již používejte pro evaluaci všech akcí organizovaných vaším centrem.

Jak se vám u nás líbilo? - verze 3 - tento dotazník je označen leden a červen. Použijte ho prosím na jednu akci vašeho centra, která proběhne v lednu, a na jednu, která proběhne v červnu 2023. Jedná se o rozšířenou verzi pro účely mapování propagace center samotnými účastníky, kterou budeme používat jen 2x za rok.

Původní dotazník označený např. ZŠ Plzeň - Jak líbilo? již nepoužívejte!

Velice děkujeme za vaši milou spolupráci a přejeme vám klidný předvánoční čas.

# data[].attributes.headline
Výjezd do jiného okresu pro informace, inspiraci - 1x měsíčně - Pavča

# data[].attributes.subject
Výjezd do jiného okresu pro informace, inspiraci - 1x měsíčně - Pavča

# data[].attributes.body
ceelestiáni TP
Vary - Výluka plus NNO??
....

# data[].attributes.body
4h hrazeno z projektu
pro Jirkovské MŠ
termín - 7.2.23 - kapacita - 17 osob
termín - 15.2.23 17 osob
udělat leták plus akci na webu
poslat na jirkov a Elišku ať pošle přes Sipo
kouknout na web Ukrajinské děti seminář zda je
jirkov - plánované semináře začít spolu, tyto dva jsou předskokané, naplní oni nebo můžeme poslat dál do světa - elišce?!

# data[].attributes.body
viz. úkoly

# data[].attributes.body
2xseminář Inkluze pro MŠ x ZŠ

# data[].attributes.body
Nafotit ve středu z venku plus uvnitř
Dát info na FB a web

# data[].attributes.body
konkrétní věci, které se udály a postřehy , slabá místa regionu

# data[].attributes.body
16 osob - nová skupina

# data[].attributes.body
rekordní počet zájemců - 14osob
ustálená skupina pedagožek MŠ/ZŠ Chomutov, Jirkov, Kadaň sociální pedagožky, MAP/Signály

# data[].attributes.body
https://www.podporujemeinovace.cz/vyzvy/schema-vyzev/