# data[].attributes.headline
לימוד בחברותא

# data[].attributes.subject
לימוד בחברותא

# data[].attributes.body
אין כמו ללמוד ביחד טקסטים שהתלמדים לא רגילים , אני עושה זאת בחינוך הממלכתי , קריאת פסוקים מהתנך , המורה מקריא והתלמידם שבים וחוזרים .

דוגמה נוספת כאשר למדנו על נושא שבועות , במקראה של כיתה ג׳ לתימידים יש קטע ממשנה , קראנו ביחד קודם מקריא המורה , מציג להם איך יש לקרוא נכוןף מה לעשות עם הקול כאשר מופיעים בטקסט מילים שאינם בשימוש ביום יום, כיצד הנגנה יכולה לשנות משמעות של המילה.

# data[].attributes.headline
לימוד דפרנציאלית ופיתרון בעיות

# data[].attributes.subject
לימוד דפרנציאלית ופיתרון בעיות

# data[].attributes.body
אני חושב להשתמש בשני כלים אילו מפני שהם נראים לי כנותנים מענה גם לחלקים האחרים כגון בחלק של ההנחיה התמודדות עם שגרה והתנגדויות ומצד שני גם נותן לילדים את חווית ההתנסות וחשיבה מחוץ לקופסה

# data[].attributes.headline
כיתה ז שיעור בהיסטוריה לימוד בחברותות ואחכ כל זוג מציג לכיתה בצורה מעניינת את הנושא שנילמד בחברותא 

# data[].attributes.subject
כיתה ז שיעור בהיסטוריה לימוד בחברותות ואחכ כל זוג מציג לכיתה בצורה מעניינת את הנושא שנילמד בחברותא 

# data[].attributes.body
שיעור שפה – כתיבת טיעון (כיתה ז׳)

המיומנות שנבחרה:

חשיבה ביקורתית והבעת עמדה מנומקת

הפעילות:

“פינות טיעון בתנועה”

תיאור הפעילות:

בכיתה יוצרים 4 פינות עם עמדות שונות בנושא הקרוב לעולמם של התלמידים (למשל: האם צריך לבטל שיעורי בית?).

לפני הדיון, כל תלמיד בוחר פינה בהתאם לעמדתו. לאחר מכן, התלמידים מקבלים זמן קצר לחשוב יחד על טיעון אחד ונימוק אחד התומכים בעמדה שלהם.

בהמשך, התלמידים יכולים לעבור פינה אם שמעו טיעון ששכנע אותם — וכך מתרגלים גמישות מחשבתית והקשבה לאחר.

לסיום, כל תלמיד כותב פסקת טיעון קצרה המבוססת על הדיון הכיתתי.

למה זו פעילות חדשה עבורי?

בחרתי בפעילות זו משום שעד היום עסקתי בכתיבת טיעון בעיקר באמצעות דפי עבודה וכתיבה אישית. בפעילות זו אני משלבת למידה תנועתית ושיח שיתופי, שטרם התנסיתי בהם באופן זה, מתוך רצון להגביר מעורבות, הבנה והנאה מהלמידה.

מטרת ההתנסות:

לבדוק האם שילוב תנועה ובחירה פעילה יכול להגביר השתתפות, הבנה ויכולת ניסוח טיעון, במיוחד אצל תלמידים המתקשים בהבעה כתובה.

# data[].attributes.body
שיעור באמנות- חקר אמן

התלמידים יכינו מפת חשיבה על אמן לבחירתם. המרכז שם האמן ומהמרכז יצאו ענפים בנושאים שונים שעוסק, על חייו, ביבליוגרפיה, תקופות, סגנונות וכו'

לקראת סוף השיעור התלמידים יתחלקו לזוגות וכל זוג יחליף בניהם את מפ הישיבה ויעזרו אחד לשני להגדיל אותה (סריקת מוחות, התבוננות נוספת)

ליטל כהן אבישר

# data[].attributes.body
המיומנות שבחרתי לקדם: למידה דיפרנציאלית.

הכלי שהשתמשתי בו: תחנות למידה ומשימות ברמות שונות בנושא מורשת.

מידת ההצלחה שלי: גבוהה. רוב התלמידים השתתפו בצורה פעילה והצליחו לבצע את המשימות בהתאם לרמתם.

תגובות תלמידים: התלמידים נהנו מהבחירה בין המשימות, שיתפו פעולה והרגישו יותר ביטחון והצלחה בלמידה.

המלצה לקוראים: מומלץ לשלב למידה דיפרנציאלית בכיתה, משום שהיא מאפשרת לכל תלמיד ללמוד בדרך שמתאימה לו ומגבירה מעורבות והנאה.

# data[].attributes.body
המיומנות שבחרתי לקדם:
שיתוף פעולה וחשיבה ביקורתית

הכלי שבו השתמשתי:
Padlet

תיאור הפעילות:
בשיעור בנושא יתרונות וחסרונות של טכנולוגיה, חילקתי את התלמידים לקבוצות. כל קבוצה התבקשה להיכנס ללוח Padlet ולכתוב יתרון אחד, חסרון אחד ודוגמה מחיי היום־יום. לאחר מכן כל הקבוצות צפו בתשובות של האחרים ודנו בהן.

מידת ההצלחה שלי:
הפעילות הייתה מוצלחת, שכן רוב התלמידים השתתפו באופן פעיל, שיתפו רעיונות והביעו את דעתם בצורה ברורה.

תגובות תלמידים:
התלמידים נהנו מהפעילות, במיוחד מהאפשרות לעבוד יחד ולראות את התשובות של כולם בזמן אמת. חלקם ציינו שזה היה יותר מעניין מלמידה רגילה.

המלצה לקוראים:
כדאי לשלב כלים שיתופיים כמו Padlet בשיעורים, אך חשוב לתת הנחיות ברורות ולהגדיר זמן עבודה כדי לשמור על ריכוז ומיקוד.

# data[].attributes.headline
הכלי: פתרון בעיות<

# data[].attributes.body
הכלי: פתרון בעיות

חקר היקף מעגל

איך אפשר למצוא/לחשב היקף מעגל?

התלמידים התבקשו למדוד היקפים של מעגלים בדרך שיבחרו.

אמצעים: חוט, סרגל, מד מטר וכל חפץ אחר שהם הציעו

לאחר חשיבה וחקר התלמידים התבקשו להציג את הפתרונות שלהם.

המסקנה- מעגל לא מצולע לכן אי אפשר להיעזר בנוסחאות היקף מצולעים, הקוטר הוא האורך שבעזרתו היקפי מעגלים משתנים, יש קשר בין היקף המעגל לקוטרו והקשר הוא קבוע.

הבעייה הבאה לחקר: מהו הקשר/היחס בין המעגל לקוטר?

וזה שיעור בנפרד שבו נגיע ליחס הזה ונמצא היקפים של מעגלים בעזרת אומדן ואז גם בעזרת חישוב מדוייק.

מידת ההצלחה- כלי מאוד מוצלח

התלמידים: נהנו ושיתפו פעולה

המלצות- לחלק את הנושא לתתי נושאים ולמשימות חקר קצרות טווח כדי למנוע אי וודאות, תסכול וחוסר שיתוף פעולה של התלמידים.

# data[].attributes.body
המיומנות שבחרתי לקדם

למידה עצמית, רפלקציה וחיזוק מיומנויות חיבור וחיסור עד 20.

הכלי שהשתמשתי בו

אסטרטגיית “3-2-1”:
3 דברים שלמדתי, 2 דברים שעניינו אותי ושאלה אחת שנשארה לי.

מידת ההצלחה שלי

הפעילות הייתה מוצלחת, התלמידים גילו מעורבות ושיתפו במה שלמדו ובמה שהיה להם קשה.

תגובות תלמידים

התלמידים נהנו מהעבודה העצמאית ומהאפשרות לשתף את תחושותיהם לגבי הלמידה.

המלצה לקוראים

מומלץ להשתמש באסטרטגיה זו משום שהיא מעודדת חשיבה, אחריות אישית ומסייעת למורה להבין את רמת ההבנה של התלמידים.

# data[].attributes.body
הכלי :
למידת חברותא – עבודה בזוגות לצורך חשיבה משותפת, דיון, פתרון משימות ושיתוף רעיונות בדרך לפרויקט של התוצרים הגרפיים

ההצלחה :
הפעילות הצליחה מאוד. התלמידים היו מעורבים, שיתפו פעולה והצליחו ללמוד זה מזה תוך כדי דיון והקשבה הדדית וכשכל אחד נתן את חלקו בכישורים ביכולות וגם אתגר אחד מול השני בגמישות וקבלת דעות האחרו ורצונותיו על פי העדפות האישיות של כל אחד מההתלמידים

תגובות תלמידים:
התלמידים אמרו שנהנו לעבוד בזוגות, הרגישו בטוחים יותר לשאול שאלות ולשתף רעיונות, וציינו שהלמידה הייתה מעניינת ומגוונת יותר, פוריה ומחכימה בעשייה משותפת ובאפשרות של להחכים ולהיות נתרמים הרבה מהענייון הזה

המלצה לקוראים:
מומלץ לשלב למידת חברותא בשיעורים, משום שהיא מחזקת מיומנויות תקשורת, שיתוף פעולה וחשיבה עצמאית, ומעודדת למידה פעילה ומשמעותית.

# data[].attributes.headline
למידה בחברותא

# data[].attributes.subject
למידה בחברותא

# data[].attributes.body
ללמד שירים בספרות בקבוצות למידה.

שיחליפן רעיונות ישאלו שאלות אחד את השני ויגיבו אחד לשני.

חלוקת שיר במרכז הקבוצהקריאה משותפת- כל אחד משםטכל אחד שואל שאלה והשני עונה.

# data[].attributes.headline
לימוד בחברותות

# data[].attributes.subject
לימוד בחברותות

# data[].attributes.body
בכל שבוע תלמידים לומדים בחברותא דף פרשת שבוע שמיועד ללימוד בחברותות

# data[].attributes.body
הנושא הוא זכויות אדם בשיעור אזרחות בכיתה ט. המטרה היא לזהות התנגשות בין זכויות על ידי הפעלת חשיבה ביקורתית והצעת פתרונות לקונפליקטים שעולים. מטרה נוספת היא לייצר מרחב בטוח בו התלמידים מרגישים בטוחים לשתף בדעותיהם.

הפעילות : הצגת דילמה לתלמידים (אירוע אקטואלי או דילמה שקרובה לעולמם) וקיום דיון בו יש לחפש פיתרון לקונפליקט.

תגובות התלמידים : התגובות היו מצויינות, מרבית תלמידי הכיתה שמחו לשתף והרגישו ששומעים את קולם. נהנו מהדיונים במליאה ומהעובדה שהייתה תחושה שבה כל אחד יכול לתרום את חלקו.

אני ממליצה לנסות פעילויות כאלו, ולאפשר לתלמידים לנהל סוג של עימות על מנת להגיע לפיתרון. אין לחשוש מתגובות שנויות במחלוקת, אלא לאפשר לתלמידים להביע את קולם ולכוון אותם לדיון מכבד

# data[].attributes.headline
לימוד בחברותא

# data[].attributes.subject
לימוד בחברותא

# data[].attributes.body
המיומנות שבחרתי לקדם: מיומנות של למידה עצמאית, שיתוף פעולה בצוות וחשיבה ביקורתית של הלומדים.

הכלי שהשתמשתי בו: לימוד בחברותא באמצעות דף לימוד מובנה. במקום להעביר את החומר באופן פרונטלי, חילקתי את התלמידים לזוגות ושלשות, ונתתי להם דף משימה שהנחה אותם לחקור את הנושא, לדון עליו ביניהם ולהגיע למסקנות יחד, בזמן שאני עברתי ביניהם כמנחה.

מידת ההצלחה שלי: ההצלחה הייתה גבוהה מהצפוי. בהתחלה היה להם קצת קשה "להניע" ללא מורה שמדבר מול הכיתה, אבל ברגע שהם נכנסו לקצב, רמת המעורבות (Engagement) שלהם הייתה בשיאה. כמעט כל התלמידים היו פעילים, בניגוד לשיעור רגיל שבו רק חלק קטן משתתף באופן פעיל.

תגובות תלמידים: התגובות היו חיוביות מאוד. כמה מהתלמידים שיתפו בסוף ש"הזמן עבר להם ממש מהר" ושהיה להם הרבה יותר כיף להבין את החומר יחד עם חבר מאשר להקשיב להסבר ארוך. תלמיד אחד ציין: "זה הרגיש שאנחנו באמת מגלים את התשובות בעצמנו".

המלצה לקוראים: אל תפחדו לשחרר את הלוח! המפתח להצלחה בכלי הזה הוא לבנות דף לימוד מנוסח היטב – עם הנחיות ברורות מאוד ומשימות קטנות שמחייבות דיון בין בני הזוג. ברגע שהכלי מובנה נכון, התלמידים עושים את העבודה המרכזית ואנחנו יכולים להתפנות להנחיה אישית ומדויקת למי שבאמת צריך אותנו.

# data[].attributes.headline
לימוד בחברותא

# data[].attributes.subject
לימוד בחברותא

# data[].attributes.body
הלימוד בחברותא יוצר חידוד ושנוניות בחומר ,מפתח שיח ,העמקה ושיתוף פעולה בפרט שצריך להגיש מטלה בסוף הלימוד=לימוד בחברותא יוצר העצמה.

# data[].attributes.headline
למידה בחברותות

# data[].attributes.subject
למידה בחברותות

# data[].attributes.body
הלמידה בחברותות מאוד מאוד מוצלחת ,הקבוצה מפרה אחד את השני ,ובסוף השיעור כל קבוצה צריכה להראות את תוצרי הלמידה

# data[].attributes.headline
יחידת הוראה בנושא פתיח

# data[].attributes.body
יחידת הוראה בנושא פתיחה לציר הזמן-

על גבי השולחן רפרודוקציות שונות מתקופות שונות.

הכיתה בחברותא צריכה ליצור ציר זמן מהעת העתיקה ועד ימינו.

לאחר בנית ציר הזמן כל תלמידה בקבוצה בוחרת לזהות בעזרת גוגל מספר יצירות ( שם היצירה והתקופה). הכיתה כולה בודקת את עצמה ובונה את ציר הזמן, תוך הסבר מדוע נבנה כך.

התלמידות שיתפו פעולה- היתה תחושה של רצון להצלחה קבוצתית ולמידה משמעותית, התבוננות ושימוש באפליקציה פשוטה לשם הבהרות.

# data[].attributes.headline
אני מלמדת הלכה בכיתה ש

# data[].attributes.body
אני מלמדת הלכה בכיתה שלי וידוע שהכתבה זו לא הדרך האידיאלית ללמד בלשון המעטה.

החלטתי לעבור מהוראה להנחיה בקבוצות.

החלטתי שאת השיעור אני פותחת בלימוד קצר שיביא רקע על הנושא הנלמד אותו הבנות לומדות בקבוצות

כך שאני לא מקור הידע.

אח"ג הבאתי לכל קבוצה שתי חפיסות קלפים שיצרתי, חפיסת שאלות וחפיסת תשובות והמשימה של כל קבוצה הייתה להתאים בין השאלה לתשובה. בסוף השיעור כל קבוצה הציגה לכיתה את השאלות והתשובות וכך בעצם סקרנו בצורה עצמאית וחוויתית את כל יחידת החומר הנלמד.

מומלץ בחום לשכפל את ההצלחה הזו בכל מקצוע רב מלל

# data[].attributes.headline
פתיחה לציר זמן ומרחב - עבודה בקבוצות

# data[].attributes.subject
פתיחה לציר זמן ומרחב - עבודה בקבוצות

# data[].attributes.body
1. יחידת תוכן: שיעור פתיחה לנושא ציר זמן ומרחב באמנות - יחידת לימוד שבה התלמידות.ים לומדות.ים את ציר הזמן המערבי הקאנוני דרך מוטיב חוצה-תקופות (אני בחרתי ב"בריכה"), ולקראת עבודה קבוצתית שבה כל קבוצה תחקור מוטיב לבחירתה ב-3 יצירות מציר הזמן המערבי ו-3 יצירות מציר המרחב.

2. המיומנות שבחרתי להתמקד בה: עבודה בקבוצות - מיומנות שעד כה לא שילבתי בצורה מובנית בהוראת תולדות האמנות.

3. הפעילות: הדפסתי כרטיסיות עם יצירות אמנות הקשורות למוטיב "בריכה" ממגוון תקופות. כל קבוצה קיבלה את אותו סט כרטיסיות ונדרשה לסדר אותן על ציר זמן כרונולוגי - מתוך התבוננות, שיח קבוצתי וקבלת החלטות משותפת. בסיום כל קבוצה הציגה את הסדר שבחרה, ועשינו דיון כיתתי קצר שהעלה פרשנויות שונות ושיחות על האופן שבו קוראים יצירת אמנות.

מידת ההצלחה: הפעילות הצליחה מעבר לציפיות! התלמידות.ים נהנו, היו מעורבים ופעילים, ובסיום ביקשו במפורש שיעורים נוספים בפורמט הזה. זה אישר לי שעבודה בקבוצות סביב חומר ויזואלי יוצרת מעורבות שקשה להשיג בשיעור פרונטלי.

# data[].attributes.headline
חשיפה למדעים בלמידה עצמית ובחירה מקסימלית 

# data[].attributes.subject
חשיפה למדעים בלמידה עצמית ובחירה מקסימלית 

# data[].attributes.body
אני מתכננת להעביר תכנית של חשיפה למדעים שונים ללמידה עצמאית. אני מתכננת לאחר מפגש הסבר וחשיפה שכל תלמיד ותלמידה יבחרו 30 שעות ל קורסים מגוונים בנושאים שונים במדעים וילמדו לבד באתר ייעודי דומה לכוורת ושהם יגישו מטלות מסכמות על כל קורס. יהיה מנחה שילווה ומפגשי הנחיה שבהם ידונו על נושאים שונים במדע ויהיו גם הרצאות אבל רוב הלמידה תתבצע באופן אישי.

# data[].attributes.headline
תמארה מור חלוקת

# data[].attributes.body
תמארה מור

חלוקת דפי עבודה על הנושא הנלמד

לבקש מהתלמידים לפתור את השאלות בדף העבודה

עברתי בין התלמידים בזמן שהם עסקו בפתרון

מאתגר לתלמיד ויותר נוח ומתאים למורה

# data[].attributes.body
הילה: לימוד עצמאי של התקופה הפוסט מודרנית באמנות, עיבוד המידע בסוף השיעור ומשוב מיידי בשבילי. 3 מאפיינים יחודיים של האמנות הזו , 2 יצירות שסיקרנו אותי, 1 שאלה פתוחה: מה לדעתכם יאפיין את סגנון האמנות הבא? אפשר להמשיך מזה לturn and talk

# data[].attributes.headline
מפת חשיבה עדי ברטמן

# data[].attributes.subject
מפת חשיבה עדי ברטמן

# data[].attributes.body
אני מציעה לתלמידים עבודה עם מפת חשיבה בתהליך החשיבה על נושא לפרוייקט גמר. אני עושה את זה 3 פעמים.

שלב 1 התלמיד עושה לעצמו מפתח חשיבה.

שלב 2 התלמידים כותבים אחד לשני על מפת חשיבה

שלב 3 התלמיד מסתכל במה שעשה ובמה שהציעו לו ומייצר מפת חשיבה משולבת

# data[].attributes.headline
למידה דיפרנציאלית באמנות (אשרת בנתור)

# data[].attributes.subject
למידה דיפרנציאלית באמנות (אשרת בנתור)

# data[].attributes.body
יחידת התוכן שאלמד תהיה ציר זמן ומרחב למשך 4 שעורים לפחות. לאחר סקירה יחסית מהירה שאני מציגה בפניהם של התקופות השונות באמנות המערבית, אחלק את הכיתה לזוגות (8 תלמידים בכיתה 4 זוגות). על השולחן אפרוש תמונות של יצירות שונות העונות לנושאי חתך שונים (דיוקן, בעלי חיים, דמות האדם טבע דומם וכד') התלמידים יבחרו יצירות שמתחברות סביב נושא החתך שהם בחרו (כל זוג בוחר נושא חתך אחר) והם יוצאים לחקר הנושא באמנות המערבית ובהמשך גם בתרבויות אחרות. בהמשך הם יצרו מצגת ויציגו אותה בפני חבריהם לכתה.

# data[].attributes.headline
למידה בקבוצות

# data[].attributes.subject
למידה בקבוצות

# data[].attributes.body
אני בחרתי בשילוב של למידה עצמאית ולמידה בקבוצות בהוראת ציר זמן של תולדות האמנות. כל צוות היה צריך לחקור תקופה, ולעצב דף מידע עליה במצגת שיתופית. לאחר מכן כל צוות הציג את הדף שלו, כך שנבנה רצף כרונולוגי

# data[].attributes.headline
למידה דפרנציאלית- כרטיסיות לימוד לקבוצות

# data[].attributes.subject
למידה דפרנציאלית- כרטיסיות לימוד לקבוצות

# data[].attributes.body
אני מלמדת אמנות חזותית וכן משתמשת הרבה בהוראה דיפרנציאלית וחלוקת כיתות לקבותות שעובדות על פרוייקטים שונים. אני החלטתי להשתמש ברעיון של חלוקת כרטיסיות לאפקט המישחוק והתאמה לסיטואציה הבלתי צפוה- כחלק מהקניית מיומנויות חשובות של העידן העתיד- כפי שתואר במאמרים שביחידה. הכרטיסיות יהיו מוקדשות לתורת הצבעים וכל קבוצה תקבל אתגר יצירה אשר בסוף תשתף עם שאר הקבוצות , כך שבפועל תהיה גם למידה עצמית ולמידה בחברותא.

# data[].attributes.headline
למידה בחברותות

# data[].attributes.subject
למידה בחברותות

# data[].attributes.body
הכנתי לתלמידות דפי עבודה, נתתי להן לעבוד עצמאית ועברתי ביניהן לעזרה ובדיקה. כך היו הרבה יותר אקטיביות! זה היה מוצלח מאד. עד כדי כך שבשיעור אחר תלמידה עייפה ביקשה שפשוט אדבר והן יקשיבו, כלומר תני לנו מנוחה מעבודה..

# data[].attributes.headline
למידה עצמית 1,2,3

# data[].attributes.subject
למידה עצמית 1,2,3

# data[].attributes.body
בחרתי בנקודה של למידה עצמית לשיעור תנ"ך.

לעיתים יש פסוקים קשים וזה גורם לתלמידות להירתע מלימוד עצמי.

שלוש - התלמידות יכתבו 3 פרטים שלומדים מהפסוקים על הנביא

שתיים - התלמידות יכתבו 2 דמויות נוספות שמופיעות בפסוקים

אחד - התלמידות יציינו שאלה אחת שיש להן על הפסוק(קושי בהבנת מילים/מהות)

# data[].attributes.headline
למידה בחברותא

# data[].attributes.subject
למידה בחברותא

# data[].attributes.body
נתתי לתלמידים דף מקורות , הם למדו בזוגות ולבסוף הכינו שקף מצגת להציג בפני חברי הכיתה, היה מהמם

# data[].attributes.headline
מ הוראה פרונטלית להנחיה בקבוצות

# data[].attributes.subject
מ הוראה פרונטלית להנחיה בקבוצות

# data[].attributes.body
לעבור מהוראה פרונטאלית להנחיה בקבוצות קטנות,גם במקצוע שלי באומנות,בהוראה מתקנת ובכל מקצוע.ללמד בקבוצות קטנות בצורת הנחייה כדי לקדם למידה עצמית דפרנציאלית ויצירתיות.

לפי דעתי בעידן הטכנולוגי המשתנה שאנו חיים בו,התלמידים חשופים לעולם מגוון ועשיר והם הפכו להיות גם.מה שמתאפשר יותר בהנחייה בקבוצות קטנות להגיע לעולמם הנסתר של כל ילד וילד ולשפוך אור,דבר שנהיה יותר ויותר קשה בכיתה גדולה והוראה פרונטאלית.

# data[].attributes.headline
למידה בחברותא

# data[].attributes.subject
למידה בחברותא

# data[].attributes.body
בשיעור תורה אני אוהבת להשתמש בכלי זה בכדי לתת לילדים התנסות אישית עם החומר וזה זמן עבורם ללמוד ולהתנסות בעצמם.

אנחנו עושים חברותות עם כיתות גבוהות יותר, והם מאד נהנים!

# data[].attributes.body
למידה עצמית

אני בחרתי בלמידה עצמית, בצורה טיפה שונה.

אחד מהשיעורים שאני מלמדת זה פרשת שבוע, ומה שמאפיין את המקצוע הזה זה שכל שנה לומדים את אותם סיפורים, זאת אומרת שהתלמידים כבר די מכירים. בתחילת שנה כשהתחלתי ללמד אותם ראיתי כמה הם יודעים וכמה הם כמהים לשתף מהידע להם, ולכן החלטנו לעשות דבר כזה, שכל פעם אני בוחרת תלמיד או שניים שיכנו את פרשת השבוע וילמדו בכיתה וכמובן שימצאו מה המסר מאותה פרשה (תמיד יש- תורה מלשון הוראה)

ההצלחה של זה ממש טובה, התלמידים מתלהבים מיזה מאוד ומחכים כל פעם ליום שישי בשביל למסור את השיעור, אני זוכה לקבלת פנים נרגשת כל שבוע מחדש, וזה נורא מרגש אותי כי זה השיעור היחיד שאני מלמדת אותם במהלך השבוע.

הייתי ממליצה לכל מי שמלמד שיעור בסגנון הזה שישתמש בכלי הזה, זה מדהים.

# data[].attributes.body
חלוקה לקבוצות, הילדים מאוד נהנווו

# data[].attributes.body
חילקתי את התלמידים לקבוצות וכל קבוצה קיבלה חלק דיבור אחר. תלמידי הקבוצה למדו על חלק הדיבור שקיבלו וחיברו תרגיל לתרגול. לאחר מכן, כל קבוצה לימדה בפרזנטציה את חחק הדיבור שקיבלה וכך בעצם כל התלמידים למדו במורה חוויתית את כל חלקי הדיבור שהיינו צריכים.

# data[].attributes.headline
למידה בחברותא

# data[].attributes.subject
למידה בחברותא

# data[].attributes.body
בלמידה בחברותות אפשר להשתמש ברוב המקצועות השונים, הלמידה שאני יישמתי: בשיעור תנך, חילקתי לתלמידות דף מקורות ללמידה בחברותא, כל זוג בנות היה צריך ללמוד את הדף ולענות על השאלות המנחות שמצורפות אליו, הם נדרשו ללמוד יחד ולשתף רעיונות תוך הקשבה הדדית.

מידת ההצלחה:
הצליח מאוד – רוב התלמידות לקחו חלק פעיל, שמעו זו את זו והצליחו להגיע ללימוד משותף ומשמעותי.

תגובות תלמידים:
התלמידות נהנו מהעבודה המשותפת, הרגישו שהן יכולות לתרום לקבוצה. חלקם אף ציינו שהחברותא עזרה להם להבין נקודות מבט שונות.

המלצה לקוראים:
מומלץ לנסות פעילויות דומות – הן מפתחות מיומנויות חברתיות משמעותיות, מגבירות מעורבות, שיתוף פעולה ומחזקות את תחושת השייכות והביטחון העצמי של התלמידים.

# data[].attributes.body
הכלי שהשתמשתם בו - שימוש בחוזה, תקנון.

מידת ההצלחה שלכם - במידה רבה.

בכל תחילת שנה אני מקדישה מספר שיעורים שיחד עם התלמידים אנחנו אומרים מה ההתנהגות המתאימה בכיתה. כותבים משפטים בלשון חיובית ובאמת רושמים תקנון.

לאחר שסיימנו, מדפיסים וכל התלמידים והצוות חותמים על התקנון .

# data[].attributes.headline
לימוד בחברותא

# data[].attributes.subject
לימוד בחברותא

# data[].attributes.body
ספר הלימוד שלנו כולל סיפורים רבים, מעניינים אך ארוכים ומורכבים עבור חלק מן התלמידים. לפיכך, כדי להקל על הבנת הטקסטים ולהפוך את השיעור למעניין יותר, באופן המעודד מעורבות ופעילות של התלמידים, בחרתי לשלב את שיטת הלימוד בחברותא. התלמידים מתחילים בקריאה אישית ופעילה של הסיפור, במהלכה הם מסמנים קטע לא מובן, קטע משמעותי ושאלה על אחת הדמויות. לאחר מכן הם עובדים בזוגות, מבהירים זה לזה קטעים קשים, מפרשים יחד דמות או אירוע תוך הסתמכות על הטקסט, ומנסחים שאלה פתוחה המעודדת חשיבה ביקורתית. בהמשך מתקיים שיתוף במליאה, שבו כל חברותא מציגה תובנה או שאלה. לבסוף התלמידים מבצעים רפלקציה אישית קצרה על תהליך הלמידה. לאורך כל התהליך מודגשות מיומנויות של קריאה פעילה, שיח דיאלוגי, הקשבה, שיתוף פעולה, ניסוח טיעון מבוסס טקסט, חשיבה ביקורתית ומודעות ללמידה.

סביר להניח שהתגובות של התלמידים יהיו מגוונות אך ברובן חיוביות, ותלויות בגיל, בהרגלי הלמידה שלהם ובאופן ההנחיה. כך זה בדרך-כלל נראה:

רבים מהתלמידים יגיבו בתחושת מעורבות גבוהה יותר לעומת למידה פרונטלית, משום שהחברותא מאפשרת להם לדבר, לשאול ולהתלבט בלי “פחד לטעות” מול כל הכיתה. תלמידים שמתקשים בקריאה או בהבנת טקסט לרוב יחושו ביטחון כשהם יכולים לברר ולהיעזר בחבר, ואילו תלמידים חזקים ירגישו סיפוק מכך שהם מסבירים ומחדדים את הבנתם.

חלק מהתלמידים עלולים בתחילה לחוות אי־נוחות או בלבול, בעיקר אם אינם רגילים ללמידה פתוחה או לשאלות שאין להן תשובה אחת נכונה. עם זאת, כאשר המשימות ברורות והציפיות מוגדרות, גם תלמידים אלה נוטים להסתגל ולהפוך פעילים יותר.

# data[].attributes.headline
למידה בחברותות

# data[].attributes.subject
למידה בחברותות

# data[].attributes.body
למידה בחברותות, זה שהו שכמורה חששתי ממנו, בעיקר מכך שהתלמידים לא באמת יעבדו וינצלו את הזמן לדיבורים.. ניסיתי לעשות זאת השבוע ושמחתי לגלות שלמרו האתגרים הייתה למידה משמעותית והם אהבו את הרעיון.היותלמידים אמנם שפחות עבדו אבל סה"ג הייתה אוירה של למידה בכיתה והם השלימו את המטלה (זה עזר לי שהקצבתי להם לעשות את המשימה ולהגיש עד סוף השיעור..)ממליצה להגדיר משימה אותה הם צריכים להגיש ע"מ שידורבנו לעבוד

# data[].attributes.headline
למידה בחברותא

# data[].attributes.subject
למידה בחברותא

# data[].attributes.body
מעגל השנה- למידה על הרקע ההסטורי של חג חנוכה. הלכות ומנהגים.

מיומנויות - למידה עצמאית, הקשבה, התנסות.

בשיתוף פעולה עם כיתה אחרת- נחלק את התלמיידים לקבוצות קטנות הם יקבלו דף מידע על שמן זית והוראות לניסויים מדעיים. בשיתוף פעולה בקבוצה התלמידים יגלו את תכונות השמן וסגולותיו ויקשרו זאת לסיפור נס חנוכה

# data[].attributes.headline
למידה בחברותא

# data[].attributes.subject
למידה בחברותא

# data[].attributes.body
הלמידה בחברותא יכולה להועיל בהמון מרחבים בטח אם משווים אותה ללמידה פרטנית. הלמידה בחברותא מפרה את שני הלומדים וביחד הם יכולים להגיע לתובנות שלא בהכרח היו מגיעים לבד. והרי כבר נאמר " אין סכין מתחדדת אלא על ירך חברתה".

# data[].attributes.headline
למידה דיפרנציאלית

# data[].attributes.subject
למידה דיפרנציאלית

# data[].attributes.body
אני משתמשת הרבה בשיטה זו.

כך אני מגיעה לכלל התלמידים באופן אישי.

כל תלמיד עובד ברמה הלימודית המתאימה לו.

# data[].attributes.headline
יורם - פינוי החלל בכיתה מהמורה לתלמידים

# data[].attributes.subject
יורם - פינוי החלל בכיתה מהמורה לתלמידים

# data[].attributes.body
בשיעורי חנ"ג בהם המורה מאוד דומיננטי ושולט בשיעור במרחב גדול יחסית בחרתי לקדם מיומנות זו לאפשר את החלל בכיתה לתלמידים מכיוון שאני מרגיש שאני מאוד דומיננטי בשיעור ולפעמים יתר על המידה... ולכן חשוב לי פינוי החלל לטובת התלמידים...בחרתי בפעילות בה אני אתן לתלמידים חפץ מסוים (חישוק, כדור טניס, כדור ספוג) ויאפשר להם בחירה אישית של פעילות עם אותו חפץ בלי הנחיות שלי. כמובן שאגדיר בתחילת הפעילות את כללי המשמעת והבטיחות. לאחר מכן התלמידים עברו לעבודה בזוגות על מנת לייצר שיתוף פעולה וחשיבה על פעילות בזוגות. התלמידים מאוד התלהבו וזרמו עם העצמאות והבחירה ללא התערבות המורה, אבל כמובן שאני צריך להתערב מדי פעם ומשתדל רק בנושא זהירות וסדר.המלצה לקוראים- לפעמים לשחרר קצת את החבל- אבל לא יותר מדי...

# data[].attributes.headline
מיטל סהר -אני בחרתי למ

# data[].attributes.body
מיטל סהר -אני בחרתי למידה דיפרנציאלית

לימוד נושא בדרכים שונות ועל ידי הפעלת חושים שונים.

למשל לימוד על חנוכה גם מתוך טקסט, גם מתוך סרטון, גם על ידי חקירת השירים של חנוכה, גם על ידי יצירת דגם של גבר שקשור לחנוכה, הרכבת פאזל שכשמרכיבים אותו מגלים משהו על חנוכה.

בסיום כל תלמיד יכתוב לאיזו פעילות הכי התחבר ולמה. כך גם נכיר איזו דרךלמידה הכי טובה לכל תלמיד.

# data[].attributes.body
לדעתי חברותא זו מיומנות חשובה מכיוון שמעודדת שת"פ, הקשבה, חשיבה ביקורתית ולמידה משותפת.

אני מחלקת את הכיתה לקבוצות, כל קבוצה מקבלת דף מידע על מדינה וטאבלט.

עליהם לקרוא את דף המידע לענות על שאלות ומשימות והם יכולים להעזר גם בטאבלט.

לאחר מכן כל קבוצה מציגה את התשובות לשאלות לגביי אותה המדינה וכך כל הכיתה לומדת על מספר מדינות.

# data[].attributes.body
תמיד מזכירה לתלמידי את הספר של דר' סוס אם יוצאים מגיעים למקומות נפלאים... ואכן מפת החשיבה מאפשרת לעבות נושא נלמד בצורה יצירתית לא שגרתית שנטמעת בזיכרון בצורה חוויתית

# data[].attributes.headline
למידה עצמאית וומכוונת 

# data[].attributes.subject
למידה עצמאית וומכוונת 

# data[].attributes.body
למידה עצמאית גורמת לתלמידים להיות אחראים ועצמאיים ומעלה את תחושת הביטחון העצמי .

אחרי שאני מלמדת את הטקסט נותנת לתלמידים משימות שמאפשרת להם לתרגל לבד . כמו שאלות על הטקסט וגם פירוש המילה בטקסט וגם לדעת לכתוב חיבור קצר ולנסות לבד.

אני חושבת שזה מאתגר אותם וגם יגרום לתלמידים להתחבר לנושא ולדעת לפתור כל השאילות .

# data[].attributes.headline
שיעור דיפרנציאלי .

# data[].attributes.subject
שיעור דיפרנציאלי .

# data[].attributes.body
שיעור דיפרנציאלי הוא שיעור שמאפשר לי כמורה להתאים את ההוראה לצרכים של הילדים ולסגנונות הלמידה וגם היכולת שלהם השונות של התלמידים במקום ללמד את כולם באותה צורה.

# data[].attributes.headline
רוני שויגר אלדר- חוזה כיתתי

# data[].attributes.subject
רוני שויגר אלדר- חוזה כיתתי

# data[].attributes.body
בשיעור חינוך ערכנו חזוה כיתתי ובו כל הערכים והנורמות שאנו מצפים שיהיו בכיתתנו.

דיון נעשה על ידי שאלות מנחות ובהשתתפות התלמידים.

# data[].attributes.headline
אסטרטגיית 1 2 3

# data[].attributes.subject
אסטרטגיית 1 2 3

# data[].attributes.attachment_link.title
אסטרטגיית 1 2 3

# data[].attributes.body
למידה עצמית היא אחד הכלים המרכזיים להתפתחות אישית ומקצועית בעידן הנוכחי. היא מאפשרת לכל אדם להרחיב את ידיעותיו בזמנו החופשי ועל פי תחומי העניין שלו, ובכך מחזקת את תחושת המסוגלות והביטחון ביכולתו ללמוד ולהתקדם.

מעבר לרכישת ידע חדש, למידה עצמית מעודדת סקרנות, חשיבה פתוחה וחיפוש אחר הבנה עמוקה יותר. היא גם מאפשרת גמישות רבה, שכן כל אחד יכול לבחור את הדרך והקצב שמתאימים לו.

בעולם המשתנה במהירות, היכולת ללמוד באופן עצמאי הופכת למשאב חיוני. היא מסייעת להסתגל למציאות דינמית, להתמודד עם אתגרים חדשים ולהמשיך לצמוח לאורך החיים.

# data[].attributes.headline
למידה עצמית- אתן לתלמידים לבחור נושא במסגרת תרבות ישראל, וכל ילד או קבוצה תכין בתחום שהם אוהבים או מתעניינים

# data[].attributes.subject
למידה עצמית- אתן לתלמידים לבחור נושא במסגרת תרבות ישראל, וכל ילד או קבוצה תכין בתחום שהם אוהבים או מתעניינים

# data[].attributes.headline
למידה עצמית - ג'ני חמוי 

# data[].attributes.subject
למידה עצמית - ג'ני חמוי 

# data[].attributes.body
אני חושבת שאאמץ את הנושא של למידה עצמית למשל למצוא 3 נקודות דמיון בין דברים או שני הבדלים או שאלה אחת שיש להם על הנושא. אני חושבת שזה יגרום לתלמידים להתחבר יותר לנושא השיעור.

# data[].attributes.body
הייתי רוצה להעשיר את ההוראה שלי ביותר למידה עצמית. אני צריכה לגשר על הפער בין התלמידים ולחפש את הדרך שתאפשר גם לתלמידים החלשים בעלי קשיי התארגנות לקחת חלק בלמידה עצמית, אולי בהתאמה לתחומי העניין שלהם.

# data[].attributes.body
לאחר שיעור ערבית של הקניה ותרגול. ביקשתי מהתלמידים לענות על משוב בFORMS שאני בניתי דרך "למידה עצמית 3,2,1" אני נדהמתי מהתשובות של התלמידים וראיתי עד כמה מהתשובות שלהם אני יכולה ללמוד ולהעביר שיעורים בדרך אחרת- הדרך שלהם! וכל זה יוביל לגישה גמישה יותר בכיתה שתגרום לאווירה יותר מהנה.

# data[].attributes.body
למידה עצמאית היא מהיומנות בה בחרתי לעסוק. אני מלמדת היסטוריה לבגרות, ועד כה לא יצא לי להתנסות בלמידה עצמאית מתחילת הנושאים . בדכ הייתי משלבת זאת במהלך הלמידה או לאחר הקניה של החומר, בשביל ההתנסות והביסוס של החומר. אך בחרתי פה דווקא לבנות פעילות שמאפשרת למידה מההתחלה שנעשית על ידי התלמיד ובדרך חווייתית.שלב 1: הצגת האתגר והתארגנות (5-7 דקות)

1. הצגת האתגר: הצג לתלמידים את הרעיון שהם צוותי ארכיאולוגים שגילו "תיבת אוצר" מהתקופה ההלניסטית (זו למעשה המשימה).

2. חלוקה לקבוצות: חלק את הכיתה ל-4-5 קבוצות קטנות (3-4 תלמידים).

3. הקצאת נושאים: לכל קבוצה מוקצה תחום חקר אחד בתוך העולם ההלניסטי. רשום את הנושאים על הלוח.

קבוצהנושא החקר ("ממצא ארכיאולוגי")אהפילוסופיה (סטואיות, אפיקוראים, ציניקנים)בהמדע והטכנולוגיה (ארכימדס, אוקלידס, אסטרונומיה)גהאמנות והאדריכלות (פסל לאוקואון, מגדלור אלכסנדריה)דהחברה והכלכלה (ערים הלניסטיות, מעמד האישה, מסחר)הדת ומיתולוגיה (סינקרטיזם דתי, פולחנות חדשים)

שלב 2: חקר עצמאי (20-25 דקות)

1. משימת חקר: כל קבוצה מקבלת דף משימה (או קישור למסמך משותף) עם שאלות מנחות ספציפיות לנושא שלה, ומשימה להכין "כרטיס זיהוי ממצא" שיכיל:

שם הממצא: (כותרת הנושא שלהם).

תקציר: הסבר קצר על מהות הממצא.

חשיבות: כיצד הממצא (הנושא) השפיע על העולם העתיק או המודרני?

דוגמה מרכזית: דמות, מושג, יצירה או עיר מרכזית בנושא.

2. משאבי למידה: התלמידים משתמשים במשאבי מידע זמינים:

ספרי לימוד או מקורות שהכנת מראש (מומלץ).

חיפוש באינטרנט (מומלץ מאוד ללמידה עצמאית), ניתן להגדיר קישורים ספציפיים לאתרים אמינים.

💡 טיפ להעמקה: בקש מהתלמידים להדגים את הממצא. לדוגמה: קבוצה א' יכולה להציג כלל מרכזי של פילוסופיה סטואית; קבוצה ג' יכולה לחפש ולהציג תמונה של פסל הלניסטי מפורסם .

שלב 3: הצגת ממצאים ושיתוף (15 דקות)

1. הצגה קצרה: כל קבוצה מציגה את "כרטיס הזיהוי" שלה ואת עיקרי הנושא בפני הכיתה.

הגבלת זמן קפדנית (3 דקות לכל קבוצה).

2. סיכום ואיחוד: בסיום ההצגות, סכם עם התלמידים את הקשר בין כל ה"ממצאים" שנחשפו. הדגש כי ההלניזם אינו רק סכום חלקיו, אלא תרבות סינקרטיסטית שאיחדה את יוון עם המזרח ויצרה משהו חדש ומשפיע.

📝 הערכה (אופציונלי):

הערכת עמיתים: התלמידים מדרגים את הקבוצות האחרות על בהירות ההצגה והעברת המידע.

כרטיס היציאה: כל תלמיד כותב משפט אחד שלמד מהקבוצה שחקרה נושא שונה משלו.

# data[].attributes.headline
 ● המיומנות שבחרתם לקדם - החשיבות בייצור מרחב מכיל ואמפתי שבראש ובראשונה מתפקד ככלי להבנת האחר ולמימוש העצמי של כאחד ממשתתפי החדר.  - הכלי שהשתמשתם בו - הקשבה אמפתית תוך הסתכלות האחד על השני בגובה העיניים - יכולת ליצור מרחב שבו כל אחד מרגיש שייך ונמצא בבועה שבה השיפוטיות צונחת לאפס ● מידת ההצלחה שלכם - הצלחה שבה כל תלמיד משתף מעצמו ללא הסתייגויות - יש אפשרות שבה יווצר גם אפקט דומינו שבו התלמידים ילכו אחד אחרי השני בבטחון וביכולת לשתף את האחר. 

# data[].attributes.subject
 ● המיומנות שבחרתם לקדם - החשיבות בייצור מרחב מכיל ואמפתי שבראש ובראשונה מתפקד ככלי להבנת האחר ולמימוש העצמי של כאחד ממשתתפי החדר.  - הכלי שהשתמשתם בו - הקשבה אמפתית תוך הסתכלות האחד על השני בגובה העיניים - יכולת ליצור מרחב שבו כל אחד מרגיש שייך ונמצא בבועה שבה השיפוטיות צונחת לאפס ● מידת ההצלחה שלכם - הצלחה שבה כל תלמיד משתף מעצמו ללא הסתייגויות - יש אפשרות שבה יווצר גם אפקט דומינו שבו התלמידים ילכו אחד אחרי השני בבטחון וביכולת לשתף את האחר. 

# data[].attributes.headline
נופר עוזיאל 

# data[].attributes.subject
נופר עוזיאל 

# data[].attributes.body
למידה עצמית

1. מחקר קצר בקבוצות – חקר דמות

מהלך:

מחלקים את הכיתה לקבוצות של 3–4.

כל קבוצה מקבלת משימה לחקור דמות מסיפור/מאמר/סרטון שאתם לומדים.

שאלות מנחות כלליות לחקר דמות:

מי הדמות?

מה קרה לה או מה הדילמה המרכזית שלה?

מהו המעשה/האירוע שהכי השפיע עליה?

שילוב 1-2-3 במהלך החקר:

כל תלמיד מסכם לעצמו:

3 דברים שלמדתי על הדמות

2 דברים שסקרנו או עניינו אותי

1 שאלה פתוחה שיש לי על הדמות

אחר כך הקבוצה משתפת ונוצרת תמונה רחבה.

2. צפייה-

לאחר הצגת סרטון קצר או קריאת קטע על הדמות:

התלמידים מבצעים 1-2-3 שוב:

3 דברים חדשים שלמדתי על הדמות

2 רגעים/תובנות שהיו משמעותיים עבורי

1 שאלה שנשארה פתוחה אחרי הקריאה/הצפייה

3. הצגת סיפור הדמות – בדרך חווייתית

המורה מספר/ת את סיפור הדמות בקול, בהמחזה, בקריאה דרמטית או באמצעות תמונות.

לאחר הסיפור, התלמידים מבצעים רפלקציה אישית קצרה.

4. דיון כיתתי על הדמות

# data[].attributes.body
למידה עצמית

1. יחידת תוכן מהמקצוע שאני מלמדת:
נושא בשיעורי חינוך גופני: “כושר אישי והבנת תהליכי אימון” — סדרת שיעורים שבה התלמידים בוחנים את מרכיבי הכושר הגופני, עקרונות אימון בסיסיים ומעקב אחר התקדמות אישית.

2. המיומנות שנבחרה להתמקדות:
למידה עצמית — מיומנות שעד כה כמעט ולא השתמשתי בה באופן מלא בכיתה, אך חשובה מאוד בעולם הלמידה המודרני.

3. הפעילות החדשה המשלבת תוכן ומיומנות:
אצור פעילות שבה התלמידים יבחרו מרכיב כושר אישי (כוח, גמישות, סבולת לב־ריאה וכו'), יאספו מידע ממקורות אמינים באינטרנט, יבנו תכנית אימונים קצרה המתאימה לעצמם, ויתעדו ביומן קצר את התהליך.

הפעילות תתבצע בשלבים:

בחירת נושא אישי הקשור לכושר שלהם.

חיפוש מידע עצמאי במקורות אמינים (אתרים מקצועיים, סרטונים חינוכיים).

בניית תכנית פעולה קצרה (3–4 אימונים).

הצגת התהליך והלמידה בפני הקבוצה.

# data[].attributes.headline
שיעור דיפרנציאלי

# data[].attributes.subject
שיעור דיפרנציאלי

# data[].attributes.body
הכנתי שיעור דיפרנציאלי בנושא הכרת השבר הפשוט. השיעור לווה במצגת עם סיפור רקע בו הכיתה היא פיצריה שמקבלת הזמנות. הילדים צפו בסרטון קצר וקיבלו משימה לכתוב מהו שבר או איך משתמשים בשברים.

בתחנה אחרת התלמידים צבעו פיצות מנייר, הוסיפו עליהן תוספות וערכו סיכום לכל פיצה- כמה חלקים עם איזו תוספת.

תחנה אחרת היתה הצגה שהכינו הילדים סביב סיפור קצר שקיבלו בנושא שברים.

השיעור נגמר עם ריפלקציה מולי והסקת מסקנות.

# data[].attributes.headline
למידה עצמאית

# data[].attributes.subject
למידה עצמאית

# data[].attributes.body
בתנ"ך אני נותנת לבנות להכין לבד את רש"י ע"י שאלות מכוונות, הן נהנות מכך שיודעות וטוענות שגם זוכרות הרבה יותר

# data[].attributes.headline
למידה עצמאית

# data[].attributes.subject
למידה עצמאית

# data[].attributes.body
נותנת לבנות להתחיל להכין לבד את החומר עם שאלות מכוונות, הן נהנות ומרגישות שותפות ללמידה וטוענות שזוכרות הרבה יותר

# data[].attributes.body
במהלך שיעור תושב"ע

כל תלמיד מקבל דף עם הלכות ברכת המוציא- קורא את ההלכה וצריך לענות בשאלה שלאחר מכן ולתעד את התהליך איך הרגיש בעבודה העצמאחית. ההנחחיה לסמן מילים חשובות ובסוף קישור למשחק שבוחן את הדיע שלו...היכולת להמשיך הלאה גם אם יש לי שאלה לא פתורה

# data[].attributes.body
בסוף השיעור (או חלק ממנו) – המורה מבקש מהתלמידים למלא טבלה או דף קצר ובו:

3 דברים שלמדתי – ידע, מושגים או תובנות חדשות.

2 דברים שעניינו אותי במיוחד – נושאים שהייתי רוצה לדעת עליהם יותר או להעמיק בהם.

1 שאלה שנותרה לי פתוחה – משהו שעדיין לא ברור, או נקודה למחשבה.

אפשר לגוון את הצורה – לבצע זאת בכתב אישי, בזוגות, בקבוצות קטנות או בעל־פה בשיחה כיתתית.

לאחר האיסוף – המורה עובר על התשובות (זהו שלב חשוב במיוחד):

בודק היכן יש חוסר הבנה שדורש חזרה או הבהרה.

מזהה נושאים שמעניינים את התלמידים כדי לשלבם בהמשך.

אוסף שאלות טובות לשיעור הבא או לדיון כיתתי.

# data[].attributes.headline
חשיבה ביקורתית

# data[].attributes.subject
חשיבה ביקורתית

# data[].attributes.body
המיומנות שבחרתם לקדם:
חשיבה ביקורתית – ניתוח טקסטים והסקת מסקנות.

יחידת תוכן:
שיעור במדעים על "מערכות גוף האדם" (לדוגמה: מערכת העיכול).

הפעילות:
יצרתי פעילות קבוצתית שבה כל קבוצה קיבלה קטע קצר על אחד מאיברי מערכת העיכול, והם נדרשו להסביר את תפקיד האיבר, לשאול שאלות ולעבד את המידע בצורה יצירתית (למשל באמצעות דיאגרמה או סיפור קצר).

הכלי שהשתמשתם בו:
Padlet – לכל קבוצה היה דף משלהם כדי לכתוב את המסקנות, להעלות תמונות או איורים, ולהגיב לקבוצות אחרות.

מידת ההצלחה שלכם:
גבוהה – רוב הקבוצות הצליחו לעבד את המידע ולשתף בצורה מובנת, וגם יצרו דיון כיתתי פעיל.

תגובות תלמידים:

"אהבתי שאנחנו יכולים לצייר ולהסביר יחד, זה עוזר להבין יותר טוב."

"נהניתי לקרוא את מה שהקבוצות האחרות כתבו ולשאול שאלות."

המלצה לקוראים:
לא לחשוש לנסות פעילות חדשה, גם אם זה רק שינוי קטן בשיעור רגיל. השילוב של למידה פעילה וכלים דיגיטליים כמו פאדלט מגביר מעורבות ומאפשר לכל תלמיד להביע את עצמו.

# data[].attributes.body
חוזה כיתתי – פעילות כישורי חיים:

אני מחנכת כיתה של ילדים על הרצף האוטיסטי וחשבתי על שיעור כישורי חיים, שבו כל תלמיד– יקבל “תפקיד” או משימה אישית שקשורה לערכים או תחומי עניין שלו. יחד, הם יצרו פוסטר או מגדל ערכים שמסמל את החוזה הכיתתי, כאשר כל אחד יתרום חלק ליצירה משותפת. זה לא פשוט להם, כי הם רגילים לעבוד לבד, אבל הפעילות תוכל לאפשר להם לחוות שיתוף פעולה, חיבור למטרה משותפת ולקיחת אחריות אישית וקבוצתית, ויש בזה ערך חשוב למרות הקושי :)

# data[].attributes.headline
פתרון בעיות - טל לוי

# data[].attributes.subject
פתרון בעיות - טל לוי

# data[].attributes.body
אני רוצה להכין דף שתלמיד שקשה לו בשיעור ימלא, דף שיעזור לי להבין מה מקשה עליו, דף התעניינות, שיכול לבוא לידי ביטוי.

# data[].attributes.body
אני רוצה לפתח גמישות מחשבתית, דרך למידה עצמאית. למשל, בהיסטוריה הם לומדים על יוון העתיקה. אפשר בסיום יחידה לתת להם לענות על השאלות - 3 דברים שלמדו, 2 דברים שירצו לדעת עליהם יותר, 1 שאלה שנשארה פתוחה. השיטה הזו מקדמת גמישות מחשבתית, כי היא עוזרת להם "לפתוח את הראש", לעשות רפלקציה על הלמידה שלהם, על מה הם עוד היו רוצים לדעת, ומה הם צריכים לחזור וללמוד כדי לדעת טוב יותר.

# data[].attributes.body
יחידת תוכן:
שיעור בספרות – "תפוחים מן המדבר" מאת סביון ליברכט.

המיומנות:
חשיבה מסדר גבוה – ארגון מידע ויצירת קשרים בין רעיונות.

הפעילות החדשה:
התלמידים יכינו מפת חשיבה על הדמות הראשית, ויקטוריה.
במרכז – שם הדמות, ומהמרכז יצאו ענפים בנושא רגשות, יחסים, ערכים ושינוי.
בכל ענף יוסיפו ציטוטים, מילות מפתח ופרטים מהסיפור.
העבודה תתבצע בקבוצות קטנות, כדי לעודד שיתוף פעולה ודיון.

מטרה:
להעמיק את ההבנה של הדמות ולחזק את היכולת לארגן מידע בצורה חזותית ויצירתית.

# data[].attributes.headline
123 למידה עצמית

# data[].attributes.subject
123 למידה עצמית

# data[].attributes.body
שיעור עיוני, לימוד נושא חדש, כל תלמיד מקבל מתכון ומתחיל לעבוד לפי כללי העבודה, מבצע את המתכון, ובסיום יהיה בוחן אמריקאי על הלימוד העיוני והביצוע המעשי

# data[].attributes.body
שינוי קטן בלימוד חומש – התנסות בלימוד חברותא

שם המורה: טל

מקצוע: תורה – חומש

יחידת תוכן: פרשת שמות – שיחת ה' עם משה בסנה (שמות פרק ג')

מיומנות נבחרת: לימוד בחברותא

1. תיאור השיעור

ביחידת תוכן זו נלמד את פרשת שמות, בפרט את ההתגלות הראשונה של ה' למשה בסנה ואת תגובותיו של משה לשליחות. השיעור מתמקד בהבנת משמעות ההתגלות, סיבת הסרבנות של משה, והלקחים שניתן ללמוד על מנהיגות ואמונה.

2. המיומנות הממוקדת

לימוד בחברותא – פיתוח היכולת ללמוד יחד עם שותף, להקשיב לרעיונותיו, לשאול שאלות ולדון בסוגיות מתוך כבוד, העמקה וחשיבה משותפת.

מטרת המיומנות היא לטפח לומדים פעילים, מעורבים וחושבים, היכולים להבין ולפרש את הטקסט בעצמם.

3. מהלך הפעילות

שם הפעילות: "קול הסנה – קול החברותא"

1. התלמידים מתחלקים לזוגות (חברותות).

2. כל זוג מקבל דף מקורות הכולל:

פסוקים נבחרים משמות פרק ג' (פסוקים א–י).

שלוש שאלות מנחות לדיון:

1. מה משמעות העובדה שה' מתגלה למשה דווקא בסנה?

2. מדוע משה מסרב בתחילה לשליחות?

3. מה ניתן ללמוד מהתגובה של ה' למשה על מנהיגות אמיתית?

3. החברותות בוחרות שאלה אחת ומעמיקות בה יחד:

דנות במשמעות השאלה

כותבות תשובה מנומקת

מוסיפות דוגמה מחיי היומיום שממחישה את הלקח

4. לאחר סיום העבודה בזוגות, כל זוג מציג את התובנה המרכזית בפני הכיתה.

5. המורה מסכם את השיעור ומדגיש את ערך הלימוד המשותף, ההקשבה ושיתוף הפעולה בלימוד תורה.

4. חדשנות בפעילות

למידה פעילה: התלמידים מובילים את הלימוד בעצמם במקום לקבל הסבר מהמורה בלבד.

התנסות חדשה: מתן אחריות ללומדים דרך חברותא מובנית, תוך חיבור אישי למשמעות הטקסט.

אפשרות להרחבה: העלאת התובנות לשיתוף כיתתי דיגיטלי (למשל Padlet) ליצירת סיכום כיתתי משותף.

5. תגובת התלמידים

תלמידים רבים דיווחו על חוויה של מעורבות גבוהה: הם הרגישו שהשיעור "שייך להם" ושאפשר להביע דעה.

כמה ציינו שהחברותא גרמה להם להסתכל על הטקסט מזוויות חדשות ולגלות פרטים שהיו מתעלמים מהם בלימוד רגיל.

התלמידים חוו את השיח המשותף כמרגש ומחזק, והיו מעורבים יותר בהצגת התובנות בפני הכיתה.

6. המצלמה לקורא

מה שעולה מהפעילות הוא חוויה חיה של הלימוד:

אפשר כמעט "לראות" את התלמידים נשענים קדימה, דנים, שואלים שאלות זה לזה, מחייכים כשהם מגלים פרשנות חדשה.

האווירה הכיתתית הופכת למרחב דינמי שבו כל תלמיד מרגיש שהוא חלק משמעותי מהלימוד.

הקורא יכול לדמיין את החברותות, את החלפת הרעיונות ואת תחושת הסיפוק והגאווה בלגלות יחד את עומק הפרשה.

7. מטרת הפעילות

להעצים את מעורבות התלמידים בלימוד התורה.

לחזק את כישורי ההקשבה והביטוי האישי.

לעודד חשיבה עצמאית ופרשנות משותפת של הטקסט.

ליצור חוויה חינוכית שמחברת בין התורה לחיי היומיום ולרגשות הלומדים.

# data[].attributes.headline
חשיבה ביקורתית ועבודת צוות.

# data[].attributes.subject
חשיבה ביקורתית ועבודת צוות.

# data[].attributes.body
הכלי שהשתמשתי בו:
למידה שיתופית באמצעות Padlet – כל קבוצה התבקשה להעלות ניתוח שונה של אותה סוגיה, להגיב לקבוצות אחרות ולהציע נקודות מבט חדשות.

מידת ההצלחה:
הפעילות הצליחה מאוד – רוב התלמידים היו מעורבים, גילו סקרנות וחשבו באופן עצמאי ועמוק. היה שיח פורה ומכבד בין הקבוצות.

תגובות תלמידים:
התלמידים ציינו שהם נהנו מהאפשרות להביע דעה, לראות רעיונות שונים ולהרגיש חלק מדיון אמיתי, לא רק “שיעור רגיל”.

המלצה לקוראים:
אל תפחדו לנסות כלים דיגיטליים גם אם זה חדש – מספיק להתחיל בקטן. כשנותנים לתלמידים מקום אמיתי להשמיע קול, הלמידה הופכת למשמעותית יותר.

# data[].attributes.body
מיומנות חשובה בעיני שאפשר להשתמש בה בנושאים שונים ומגוונים. חוקי יסוד (אזרחות)

מחלקת את הכיתה לקבוצות של 3/4 תלמידים. נותנות להם דף עם מעט מידע ומאפשרת להם להרחיב מהאינטרנט כמה שהם רוצים כאשר הם עובדים עם שאלות. חלק מהשאלות יהיו אמריקאיות והרוב פתוחות.

אח"כ נענה יחד על השאלות ואז אשאל אותם איך היה להם ללמוד בצורה כזאת.

# data[].attributes.body
בחרתי להתנסות במיומנות “מפת חשיבה” במסגרת יחידת תוכן בנושא Vocabulary Expansion בכיתה ד'.

עד היום לא השתמשתי במיומנות הזו באופן מובנה, ואני רוצה לשלב אותה כדי לעזור לתלמידים לארגן ולחזק אוצר מילים חדש בצורה ויזואלית וברורה.

🔸 הכלי שאשתמש בו: לוח/דף גדול בכיתה + טושים צבעוניים + עבודה בזוגות.

🔸 מדד הצלחה: התלמידים יצליחו ליצור מפות חשיבה מסודרות הכוללות לפחות 5 מילים חדשות וקשרים ביניהן.

🔸 תגובות תלמידים צפויות: אני מצפה שהתלמידים ייהנו מהעבודה היצירתית וירגישו מעורבים יותר בלמידה.

🔸 המלצה לקוראים: זו דרך פשוטה, לא טכנולוגית, שמאפשרת ללמד אוצר מילים בצורה פעילה וקליטה יותר

# data[].attributes.body
בחרתי את הכלי- פתרון בעיות

כלי חשוב לתהליך של למידה והתפתחות של תלמיד/ילד

מידת ההצלחה הייתה רבה, הילדים שיתפו פעולה, הפעילו חשיבה יצירתית ותרמו רבות לדיון בכיתה

# data[].attributes.headline
אבי כהן מפת חשיבה

# data[].attributes.subject
אבי כהן מפת חשיבה

# data[].attributes.body
מפת החשיבה מתאימה מאד להוראה היברידית, ומסתבר שגם בכיתות הבאות מרקע מאד סמכותני בעולם החרדי, המפה משחררת את הלומדים לחשיבה ממעלה גבוהה - לשאול שאלות ולהשליך על נואים אחרים באופן ביקורתי ומשם לעבוד עצמאית

# data[].attributes.headline
שעור גאומטרייה

# data[].attributes.subject
שעור גאומטרייה

# data[].attributes.attachment_link.title
בשנה הבאה אלמד בכתה ב

# data[].attributes.body
נשמע מרתק ואשמח לשלב בהוראה

# data[].attributes.body
אני מעוניינת להתנסות בכלי חברותא בשיעורי מתמטיקה. עד עכשיו הם היו לרוב לומד עצמאי.

אני רוצה לזמן להן פעילויות שיעבדו בחברותא אחד עם השני בתחום המתמטיקה, וכך גם יעזרו אחד לשני ויפתחו אמפתיה.

# data[].attributes.body
מתכוון ליישם. נשמע לי מחוץ לקופסא ומסקרן

# data[].attributes.headline
שיעור דירפנציאלי

# data[].attributes.subject
שיעור דירפנציאלי

# data[].attributes.body
הנושא: מעורבות חברתית.

הכיתה חולקה לקבוצות וכל קבוצה עברה את כל התחנות:

1. סרטון על מחאת הקוטג'

2. כתבה על מחאת הדיור

3. פוסט לגבי הפגנת למען החזרת החטופים

4. כרזה הנוגעת למהפכה משפטית

כל קבוצה קיבלה דף משימות בנושא ודרכו למדו על מעורבות חברתית והקשור בה.

השיעור היה מעניין, ניכר שיתוף פעולה וההצלחה נמדדה בכך שכל קבוצה היתה צריכה להכין תוצר משלה בנושא והתוצרים היו מגוונים וברמה גבוהה.

# data[].attributes.body
בשיעורי מדעים , הרבה פעמים טקסים ארוכים מהווים קושי ועומס גם לתלמידים בינויים - טובים. כאשר עבדנו ליצור מפת חשיבה ( אני נתתי להם את הכותרת הראשית וחלק ממילות המפתח , התלמידים הצליחו לקחת טקסט עמוס מלל ולהפוך אותו לקטע מובנה בהיר וברור.

התלמידים התלהבו מאוד מהרעיון ואמרו לי המורה עכשיו, רק עכשיו הבנתי את מה שכתוב בטקסט הארוך בספר.

תלמידים אחרים אמרו לי שכך למדו לבחינה וזה עזר להם לזכור.

# data[].attributes.body
אנחנו עכשיו בחופש אז לא יכולה לנסות את זה בכיתה כרגע, אבל זאת נראית לי דרך מקסימה לחבר את הבנות ללימוד ולהיות שותפות. חשבתי לעשות את זה על היחידה של המתאוננים בחומש במדבר פרק יא. הייתי נותנת להן לדון על עניין התלונות ובכלל הדרך במדבר. אני חושבת שכך הן יוכלו גם להבין את שורש הבעיה ולמה היא קרתה, ויחד עם זאת גם להבין באמת איך נכון לראות את הדברים ומה דרך הפעולה הנכונה במצבים כאלה, בהשלכה לחייהן הפרטיים ולמקום שהתלונות תופסות אצלן. נשמע לי שמומלץ מאוד לבחור במיומנות זו כאשר רוצים להעלות נושא משמעותי שנוגע גם לחיי התלמידים.

# data[].attributes.headline
למידה עצמית בהיסטוריה

# data[].attributes.subject
למידה עצמית בהיסטוריה

# data[].attributes.body
כדי לקדם חשיבה היסטורית ביקורתית ויכולת ניתוח מקורות בקרב תלמידי כיתה י"א בנושא הלאומיות, השתמשתי ב**"בנק משימות" דיגיטלי מגוון ב-Google Classroom**. בנק זה כלל אפשרויות כמו ניתוח מקורות ראשוניים, יצירת צירי זמן והשוואות בין תנועות לאומיות, תוך מתן בחירה לתלמידים. ההצלחה הייתה גבוהה מהצפוי, עם מעורבות ומוטיבציה משופרות, ושיפור ניכר ביכולת התלמידים לנתח מידע היסטורי באופן ביקורתי, למרות שחלקם נזקקו ליותר הכוונה ראשונית. התגובות היו חיוביות ונלהבות, כשתלמידים הביעו שביעות רצון מהאוטונומיה שניתנה להם. אני ממליץ בחום לאמץ גישה של למידה עצמית מודרכת באמצעות "בנק משימות", להתחיל בקטן, לספק מגוון אמיתי, לשמש כמנטור נגיש, ולשלב הערכה מעצבת רציפה, תוך הכנת התלמידים לאוטונומיה בהדרגה.

# data[].attributes.headline
למידה עצמית ועצמאית:

# data[].attributes.subject
למידה עצמית ועצמאית:

# data[].attributes.body
נתתי לתלמידים לבחור טקסט ספרותי, לנתח אותו לפרש את המילים, להציגו בכיתה כאל מורים.

# data[].attributes.body
אהבתי את המיומנות של לימוד בחברותא

הנושא-המהפך הציוני במישור החוף-מושבות שהפכו לערים

כל אחד מקבל שם של מושבה ולומד עליה ואחר כך בחברותא כל אחד מלמד את הקבוצה וביחד הם צריכים להשוות בין המושבות לפי קריטריונים נתונים

בשנה הבאה אעשה זאת עם התלמידים

# data[].attributes.body
המיומנות שבחרתי לקדם:
מיומנות Turn & Talk – עידוד שיח בזוגות ככלי לעיבוד רגשי והקשבה הדדית.

הכלי שהשתמשתי בו:
סיטואציה רגשית מחיי היומיום (מתוך עולם החברויות בכיתה), דיון בזוגות לפי מודל Turn & Talk ולאחר מכן שיתוף תובנות במליאה.

מידת ההצלחה שלי:
הפעילות הייתה מוצלחת – התלמידים שיתפו פעולה, הרגישו מעורבים ונוצרו שיחים כנים ומשמעותיים. הרגשתי שהתלמידים הצליחו לעבד את הסיטואציה ולהביע רגשות.

תגובות תלמידים:
"זה עזר לי להבין איך החבר מרגיש",
"הרגשתי שמקשיבים לי באמת",
"פעם ראשונה שדיברתי עם מישהו על דברים כאלה בכנות".

המלצה לקוראים:
ממליצה לשלב את Turn & Talk בשיעורי כישורי חיים – זו דרך פשוטה אך יעילה לעודד ביטוי רגשי, הקשבה והבנה בין-אישית.

# data[].attributes.headline
רבקי פרלשטיין

# data[].attributes.subject
רבקי פרלשטיין

# data[].attributes.body
שיעור מתמטיקה שמשלב למידה עצמית בעזרת שימוש בצ'אט ליצירת פרומפטים (למשל: ChatGPT):

המיומנות שבחרתי לקדם:
למידה עצמית – פיתוח אחריות ללמידה, סקרנות ויוזמה אישית.

יחידת התוכן:
פתרון בעיות מילוליות בחיבור וחיסור עד 100 (כיתה ג').

הכלי שהשתמשתי בו:
שימוש בצ'אט מבוקר (כמו ChatGPT בליווי מורה) – התלמידים למדו כיצד לנסח פרומפטים פשוטים כדי ליצור בעיות מילוליות בעצמם, ואז פתרו אותן לבד או בזוגות.

מהלך הפעילות:

תחילה לימדתי בקצרה מהו פרומפט וכיצד משתמשים בצ’אט כדי לשאול שאלות נכונות.

כל תלמיד ניסח פרומפט לבקשת שאלה מילולית במתמטיקה (למשל: "תן לי שאלה על חיבור מספרים עד 100").

לאחר מכן פתר את השאלה שהתקבלה, ולעיתים ביקש גרסאות נוספות.

לבסוף, תלמידים הציגו את הפתרונות או ניסחו בעצמם שאלות לחבריהם.

מידת ההצלחה שלי:
התלמידים הפתיעו ביכולת שלהם לשאול שאלות, להבין תגובות ולנהל שיח מתמטי עצמאי. חלק מהתלמידים התלהבו במיוחד מהאפשרות "לדבר עם המחשב", מה שהגביר את המוטיבציה.

תגובות תלמידים:
"זה היה ממש כיף ליצור שאלה ולקבל אותה מיד!"
"אני רוצה לנסות עוד אחת לבד!"
"עכשיו אני מבין איך שאלה מילולית בנויה, אני יכול לכתוב גם."

המלצה לקוראים:
גם בכלי פשוט כמו צ’אט ניתן לקדם מיומנויות של למידה עצמאית וחשיבה. השימוש ביצירת פרומפטים הופך את התלמיד ליוזם בתהליך הלמידה, ונותן לו תחושת שליטה והצלחה. כדאי ללוות בתחילה, אך עם הזמן – הם לומדים להוביל לבד.

# data[].attributes.body
בוחרת בכלי הזה להשתמש

כיתה: ו'

נושא השיעור: סיכום על הפרק של הסביבה

פתיחה: אני מחלקת את הכיתה לזוגות- שלשות ולאחר מכן מסבירה להם שכל פעם אני אתן להם נושא כלשהו שעלה באחד השיעורים בנושא והם ידונו בו.

בסוף השיעור אבקש מקבוצות שירצו לשתף להגיד לאילו תובנות חדשות הם הגיעו ומה הם היו רוצים להוסיף ליחידה שלמדנו, האם ישנם נושאים נוספים חשובים שלא נלמדו במהלך השיעורים.

מכאן ניתן בהחלט להוסיף שיעורים בנושא.

# data[].attributes.headline
המיומנות שבחרתי לקדם - חברותא

# data[].attributes.subject
המיומנות שבחרתי לקדם - חברותא

# data[].attributes.body
סדרת השיעורים בנושא מגילת העצמאות של מדינת ישראל (מקצוע האזרחות). חלוקת של הטקסט ל 3 חלקי המגילה וחלוקת הכתה לקבוצות. המטרה, הכרת המגילה, המבנה והתכנים. מאפייני מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית, כפי שבאים לידי ביטוי במגילה.

הקבוצות יקראו את הטקסט ויבינו אותו ויפרשו את המילים הקשות. לאחר מכן במליאה, כל קבוצה תציג את המסקנות שלה ויתקיים דיון

# data[].attributes.headline
הכלי שבחרתי הוא turn&talk

# data[].attributes.subject
הכלי שבחרתי הוא turn&talk

# data[].attributes.body
מטרת השיעור הייתה לפתח דיונים אישיים (בין כל זוג תלמידים) על שאלה אותה העליתי. החומר הנלמד היה נושא הבעת דעה בשיעור לשון, וההצלחה של השימוש בכלי הייתה מסחררת. התלמידים נהנו מאוד מצורת הלמידה ולמדו באופן פרקטי להביע דעה. אני בטוה שאשתמש בכלי הזה גם עבור שיעורים אחרים. בעיקר כאשר ארצה לפתח דיונים.

# data[].attributes.body
פעילות זו מעודדת מעורבות עמוקה יותר ומבטיחה ששני השותפים באמת מבינים ומעבדים את החומר, במקום רק לדקלם או להסביר. זוהי גישה מובנית לטיפוח הקשבה פעילה.

הפעילות: "חברותא עם הקשבה רפלקטיבית"

מטרת הפעילות: להעמיק את הבנת הגמרא באמצעות הקשבה פעילה ומתן פידבק מחזק, תוך פיתוח יכולת החברותא של התלמידים.

הכנה מראש:

הסבר קצר: לפני שתחלק את התלמידים לחברותות, הסבר להם את מושג ה**"הקשבה רפלקטיבית"**. הדגש שהמטרה היא לא רק להבין את התוכן, אלא גם לוודא שהשותף מרגיש מובן. תן דוגמאות קצרות: במקום "הבנתי", לומר "אז אתה אומר ש..." או "אם אני מבין נכון, הנקודה העיקרית כאן היא ש...".

הדגשת חשיבות: הדגש שהמיומנות הזו חשובה לא רק ללימוד גמרא אלא לכל אינטראקציה הדורשת הבנה עמוקה.

מהלך הפעילות:

1. חלוקה לחברותות: חלק את התלמידים לזוגות כרגיל.

2. קריאה ראשונית אישית (5-7 דקות):

כל תלמיד יקרא את קטע הגמרא (לדוגמה, השורות הראשונות של דף ב' עמוד א') באופן עצמאי.

הם יסמנו מילים או ביטויים לא מובנים ויתארו לעצמם את הרעיון הכללי.

3. לימוד חברותא עם תפקידים מתחלפים (20-30 דקות):

שלב א' – הדובר והמקשיב הפעיל (10-15 דקות):

תלמיד א' (הדובר): יתחיל להסביר את הקטע שלמד, את השאלה או הקושיה שעולה, או את הבנתו הראשונית של הסוגיה.

תלמיד ב' (המקשיב הפעיל): תפקידו היחיד בשלב זה הוא להקשיב באופן פעיל. הוא לא מפרש, לא מוסיף, ולא מתווכח. במקום זאת, עליו:

לשקף: לאחר שתלמיד א' מסיים קטע או רעיון, תלמיד ב' ינסח במילים שלו את מה שהבין. למשל: "אם הבנתי נכון, אתה מתכוון לומר ש..." או "אתה חושב שהקושיא של הגמרא היא על..."

לשאול שאלות מבהירות: "תוכל להרחיב על הנקודה הזו?" או "למה אתה חושב שרש"י מתייחס דווקא לזה כאן?" (אך לא שאלות שמכניסות את הפרשנות שלו).

לאשר הבנה: "אוקיי, אני חושב שהבנתי. אתה טוען ש..."

שלב ב' – החלפת תפקידים (10-15 דקות):

תלמיד ב' הופך לדובר, ותלמיד א' הופך למקשיב הפעיל. הם חוזרים על אותו תהליך עם קטע נוסף מהסוגיה, או עם חלקי הפירוש על הקטע שכבר דנו בו.

4. דיון משותף וסיכום (5-7 דקות):

לאחר החלפת התפקידים, שני התלמידים יכולים לדון יחד בקטע. כעת הם יכולים להוסיף את הפרשנות שלהם, להעלות קושיות משותפות, או להציע הבנות שונות. המטרה היא להגיע להבנה עמוקה יותר באמצעות שתי הפרספקטיבות שנבנו.

אפשר לבקש מהם לנסח יחד "שאלה פתוחה" אחת מהסוגיה שהם עדיין מתלבטים לגביה, או "רעיון מרכזי" אחד שהם הסיקו.

מדוע הפעילות הזו חדשה ולא התנסיתי בה?

בדרך כלל, חברותא מתמקדת בתוצר: הבנת הסוגיה. בפעילות זו, אנחנו מכניסים מודעות מכוונת לתהליך דרך דגש על הקשבה פעילה. זה לא רק "ללמוד את הגמרא", אלא "ללמוד איך ללמוד גמרא טוב יותר יחד". הפידבק הרפלקטיבי מאלץ את התלמיד המקשיב לעבד באמת את המידע ולהתנסח, ואת התלמיד הדובר לוודא שהמסר שלו עובר בצורה ברורה. זה מוסיף רובד עמוק יותר לאינטראקציה שמעבר לדיון טקסטואלי בלבד.

אתגרים ופתרונות אפשריים:

אתגר: תלמידים עלולים להתקשות בהתחלה לוותר על ה"צורך" לפרש או להתווכח כשהם בתפקיד המקשיב.

פתרון: הדגשה חוזרת של חשיבות הוויתור על שיפוט בשלב ההקשבה. מתן דוגמאות חיות בכיתה. אולי אפילו תרגול "משחק תפקידים" קצר מול הכיתה כדי להדגים את המיומנות.

אתגר: תלמידים עלולים לשקף מילים במקום רעיונות.

פתרון: להדגיש את החשיבות של "להבין את המשמעות" ולנסח אותה במילים שלהם, לא רק לחזור על המילים של השותף.

# data[].attributes.body
מערך שיעור: עקרון שלטון החוק

שכבת גיל: כיתה ח'/ט'
משך השיעור: 45 דקות
נושא: שלטון החוק במדינה דמוקרטית
מטרה מרכזית: שהתלמידים יבינו את משמעותו של עקרון שלטון החוק, את חשיבותו ואת ביטויו במדינה דמוקרטית.

מטרות למידה:

התלמידים יגדירו את המושג "שלטון החוק".

יזהו שלושה היבטים מרכזיים של עקרון שלטון החוק.

יבנו מפת חשיבה שמציגה את העיקרון באופן חזותי ויישומי.

מהלך השיעור:

1. פתיחה – בירור עמדות ראשוני (5 דקות)

שאלה לפתיחה:
"מה יקרה אם כל אחד יחליט בעצמו איזה חוק לקיים?"

שיחה קצרה בכיתה וכתיבת תשובות בלוח.

2. הסבר קצר – מהו שלטון החוק (10 דקות)

הסבר פרונטלי או מצגת:

החוק שווה לכולם – גם לממשלה, גם לאזרחים.

החוק ברור, קבוע מראש, ומחייב את כולם.

החוק מגן על זכויות ומסדיר את היחסים במדינה.

שלושה מרכיבים מרכזיים:

1. שוויון בפני החוק

2. עליונות החוק

3. החוק כמגן על זכויות האדם והאזרח

3. פעילות עיקרית – מפת חשיבה קבוצתית (20 דקות)

חלוקה לקבוצות של 3–4 תלמידים.

כל קבוצה יוצרת מפת חשיבה סביב המושג "שלטון החוק", הכוללת:

הגדרה

המרכיבים המרכזיים

דוגמאות מהמציאות

חשיבות וסכנות בהיעדר שלטון חוק

תפקיד בית המשפט

העבודה יכולה להתבצע על דף גדול עם טושים או באמצעות כלי דיגיטלי (למשל Padlet, Coggle או Canva).

4. שיתוף ודיון מסכם (7 דקות)

כל קבוצה מציגה חלק מהמפה שיצרה.

ניתוח משותף של הדמיון והשוני בין הקבוצות.

שאלה לסיכום:
"איך עקרון שלטון החוק שומר על הדמוקרטיה?"

הערכה:

השתתפות פעילה בדיון

יצירת מפת חשיבה שמכילה מושגים נכונים ודוגמאות רלוונטיות

יכולת הסבר של העיקרון באמצעות יישום או מקרה

חומרי עזר:

שקף/מצגת עם הגדרת העיקרון

דפים ליצירת מפת חשיבה או מחשבים

טושים וכלי כתיבה

אם תרצה שאעצב גם דף עבודה לתלמידים או טופס הנחיה לקבוצות – רק תגיד.

# data[].attributes.headline
שיתוף פעולה וחשיבה בקורתית

# data[].attributes.subject
שיתוף פעולה וחשיבה בקורתית

# data[].attributes.body
נושא: הבנת הנקרא וניתוח דמויות מסיפור קצר

מיומנויות:
שיתוף פעולה (עבודה בקבוצות, שיח מכבד)
חשיבה ביקורתית (השוואת דמויות, חיפוש ראיות בטקסט, הסקת מסקנות)

שלבי הפעילות:

1. קריאה משותפת של סיפור קצר .
לדוגמה, סיפור על חברות, דילמה מוסרית או פתרון בעיה.

2. חלוקה לקבוצות .
כל קבוצה תקבל דמות אחת מהסיפור (לדוגמה: הגיבור, חברו, הדמות השלישית).

3. ניתוח קבוצתי .
כל קבוצה תענה על שאלות מנחות:

מה המאפיינים של הדמות? (רגשות, מעשים, התנהגות)

האם ההחלטות שלה היו נכונות? מדוע?

מה היינו עושים אחרת במקומה?

האם יש ראיות בטקסט שתומכות בדעתכם?

4. הצגת ממצאים .
כל קבוצה תציג את הדמות שלה, תשתף במסקנות ותשיב לשאלות הכיתה.

5. סיכום המורה.
דיון משותף: מה למדנו על הדמויות? האם היו דעות שונות? האם שכנענו זה את זה?

# data[].attributes.headline
1. יחידת תוכן 

# data[].attributes.body
1. יחידת תוכן נבחרת:

מקצוע: עברית, שכבת כיתה: ה'
נושא היחידה: מאמר מידע – כתיבה אינפורמטיבית
מטרה תוכנית: התלמידים יכירו את מבנה המאמר המיידע, יידעו לזהות עובדות לעומת דעות, ויפיקו טקסט אינפורמטיבי עצמאי.

2. מיומנות נבחרת:

חשיבה מסדר גבוה – הבחנה בין עיקר לטפל
מיומנות זו קריטית להבנת טקסטים מידעיים, לבחירה של תוכן רלוונטי, ולכתיבה ממוקדת.

3. פעילות חדשה שעדיין לא ניסיתי:

"Escape Room דיגיטלי: מי גנב את הכותרת?"

תיאור הפעילות:

בפעילות זו התלמידים משתתפים ב"משחק בריחה" דיגיטלי (באמצעות Google Forms או אתר ייעודי) שבו הם מקבלים קטעי מידע שונים (חלקם רלוונטיים, חלקם שוליים או לא נכונים).
עליהם לפתור חידות הקשורות לבחירת עיקר מול טפל, ולבנות בסוף כתבה עם כותרת שתשיב על השאלה המרכזית.

לדוגמה:
התלמידים חוקרים תעלומה – חיית המחמד של המנהלת נעלמה. הם מקבלים עדויות שונות: חלקן ממוקדות (המנקה ראתה אותה ב-7:45 במסדרון ליד חדר המורים), חלקן סתמיות (אחת התלמידות אוהבת חתולים, המנהלת שותה נס קפה).
המטרה: להפריד בין עיקר לטפל, לארגן את המידע, ולהפיק כתבה אינפורמטיבית שתסביר מה קרה.

# data[].attributes.headline
לימוד בחברותא

# data[].attributes.subject
לימוד בחברותא

# data[].attributes.body
אני מאוד מאמין בשיטה של לימוד עצמאי ובעיקר בלימוד בחברותא.

בכיתתי בשיעורי לשון אנו בהקבצות של שלושה ילדים לומד עצמאי שאני רק מסתובב ביניהם.

ההצלחה היא פנטסטית ב"ה

הילדים נהננים ומאז שהתחלתי אני רואה עליה במבדק סוף שנה.

התלמידים מצליחים. שמחים ונהנים. מתבאסים כל פעם שאני בוחר כן להעביר שיעור פרונטלי.

ההמלצה לכלל הקוראים- פשוט להתמש בזה. זה כלי מדהים.

# data[].attributes.body
המיומנות שבחרתי פתרון בעיות

הכלי שבו השתמשתי : הגדרנו בעיה מתוך עולמם של התלמידים

מידת ההצלחה : התלמידים הפגינו מעורבות חשיבה ביקורתית ויצירתיות

# data[].attributes.headline
בחרתי בעבודה בחברותא :

# data[].attributes.body
בחרתי בעבודה בחברותא : אני מאלה שמאמינים בעבודה קבוצתית כי עבודה קבוצתית שמורכבת מילדים בעל אותה רמת לימוד, פשוט נותנת לנו הזדמנות להבין מה באמת מונע מהתלמיד שלי להבין את החומר הנלמד בכיתה ? לשמוע ממנו מתבטא בחופשיות כי קלו, כי הוא נמצא עם אותם ילדים שפחות יותר נמצאים עם אותה רמת הבנה של החומר ומרשה לעצמו להתבטא, לשחרר, לשאול ולהתפתח זה נותן לנו הזדמנות הדירה כדי לפענח את הבעיה של כל אחד ואחת ולתת מענה מותאם .

# data[].attributes.headline
טל לנדאו-מפת חשיבה

# data[].attributes.subject
טל לנדאו-מפת חשיבה

# data[].attributes.body
בעיני הוא כלי מדהים שפותח אפשרויות רבות, יש בו עומק, מנושא אחד מגיעים לכל כך הרבה תתי נושאים.

# data[].attributes.headline
בחרתי להתמקד במיומנויות של שיתוף פעולה (Collaboration) ו-חשיבה ביקורתית (Critical Thinking)

# data[].attributes.subject
בחרתי להתמקד במיומנויות של שיתוף פעולה (Collaboration) ו-חשיבה ביקורתית (Critical Thinking)

# data[].attributes.body
בחרתי להתמקד במיומנויות של שיתוף פעולה (Collaboration) ו-חשיבה ביקורתית (Critical Thinking), מתוך רצון לאפשר לתלמידים לדון בנושא שמעסיק אותם באמת – רשתות חברתיות – ולהביע עמדה בצורה מכבדת, מנומקת ויצירתית באנגלית.

השתמשתי ב-Google Slides וב-Canva ככלים דיגיטליים לעבודה קבוצתית ויצירת תוצר. הכלים איפשרו לתלמידים לבטא את עצמם בצורה חזותית, לעבוד יחד בזמן אמת, ולהציג תוצר סופי בצורה אסתטית ומקצועית.

הפעילות הייתה מוצלחת מאוד. רוב הקבוצות הצליחו לשתף פעולה, להעמיק בתוכן, ולנסח רעיונות באנגלית ברמה טובה. הרגשתי שאני פחות "מורה שמעביר שיעור", ויותר מנחה בתהליך של למידה

התלמידים הגיבו בהתלהבות, בעיקר בגלל החיבור לנושא שמעניין אותם והאפשרות לבחור את סגנון ההצגה. היו כאלה שאמרו שזו הפעם הראשונה שהם מרגישים ש"עושים משהו אמיתי באנגלית". חלקם הופתעו כמה טוב הם מצליחים לתקשר באנגלית כשהם לא עסוקים רק ב"לתקן טעויות".

בסוף אני ממליץ לכם לא לחכות למהפכה – התחילו בקטן. קחו נושא שמעניין את התלמידים, תנו להם בעלות על התהליך, ותראו איך הם מפתיעים אתכם. הכלים הדיגיטליים הם רק אמצעי – העיקר הוא הגישה של מתן מקום לתלמיד, ולהיות שם כמנחים, לא רק כמורים.

# data[].attributes.headline
אביטל פישרמן - דף בחברותא

# data[].attributes.subject
אביטל פישרמן - דף בחברותא

# data[].attributes.body
הכלי שהשתמשתם בו

דף עבודה עם שאלות וספר הלימוד בהיסטוריה.

מידת ההצלחה שלכם

גבוה. מדובר בחומר שצריך לעשות שילוב ודורש חשיבה גבוהה. אם אסביר בכיתה התלמידים לא יפנימו. אך שיתוף פעולה יוצר הבנה יותר טובה ולמידה פעילה.

תגובות תלמידים

ישנם תלמידים שדורשים הסבר של המורה מתוך הרגל. אבל לאורך זמן אני רואה את התלמידים עונים על הנושא הזה במבחנים מאחר והם מרגישים בו בטוחים.

המלצה לקוראים

נושאים שדורשים חשיבה ושילוב עם נושאים שונים שנלמדו כדאי לתרגל בקבוצה ופחות להעביר בהרצאה.