# data[].attributes.headline
מפת חשיבה. השתמשתי במיומנות זו בקבוצת למידה בביתי עם טקסט מדעי בעברית. כאחת שזקוקה לסדר וארגון זה היה מאתגר עבורי, אך ראיתי שחלק מהלומדים נהנים וזורמים עם החופש שניתן להם בסיכום המידע ולאחרים היה קושי לשחרר הרגלים. אולי עוד כמה התנסויות ישנו את הקיבעון ואולי לא. ממליצה להדגים בשיעור 1 את הכוונה וכיצד ניתן לעשות זאת בשיתוף התלמידים ובפעם הבאה לתת להם את השרביט.

# data[].attributes.subject
מפת חשיבה. השתמשתי במיומנות זו בקבוצת למידה בביתי עם טקסט מדעי בעברית. כאחת שזקוקה לסדר וארגון זה היה מאתגר עבורי, אך ראיתי שחלק מהלומדים נהנים וזורמים עם החופש שניתן להם בסיכום המידע ולאחרים היה קושי לשחרר הרגלים. אולי עוד כמה התנסויות ישנו את הקיבעון ואולי לא. ממליצה להדגים בשיעור 1 את הכוונה וכיצד ניתן לעשות זאת בשיתוף התלמידים ובפעם הבאה לתת להם את השרביט.

# data[].attributes.headline
חוזה כיתתי - 

# data[].attributes.subject
חוזה כיתתי - 

# data[].attributes.body
המיומנות שבחרתי לקדם: שיתוף פעולה, אחריות אישית וקבוצתית ויכולת להשתתף בקביעת נורמות להתנהלות בכיתה.

הכלי שבו אשתמש: חוזה כיתתי שייבנה בשיתוף התלמידים בתחילת שנת הלימודים. התלמידים יעלו קשיים אפשריים, יציעו פתרונות וינסחו יחד כללים חיוביים וברורים לכיתה נעימה ומתפקדת.

מידת ההצלחה: מכיוון שכעת חופשת הקיץ, עדיין לא התאפשר לי ליישם את הפעילות. אעשה זאת עם קבלת הכיתה החדשה ואבחן את מידת ההצלחה בהמשך.

תגובות תלמידים: בשלב זה אין עדיין תגובות תלמידים.

המלצה לקוראים: מומלץ לבנות את החוזה יחד עם התלמידים, כדי ליצור תחושת שייכות, מחויבות ואחריות משותפת.

# data[].attributes.headline
יום העצמאותערכי

# data[].attributes.body
יום העצמאות

ערכים: מוסריות/נאמנות

מיומניות: מפת חשיבה למושג עצמאות

והדילמות העולות סביבו

כלים: פתקים להבעה עצמית

שיתוף ובחירת חדרים לנושאים משותפים

יצמשימה לבנות מבנה גבוה מקשים והתמודדות עם הקושי בהתפרצויות שבדרך ...

יצירתיות בניית מודל המתאר את הכוחות התורמים למבנה יציב ...

# data[].attributes.body
הייתי משלב לימוד בחברותא במסגרת לימודי כתיבת סקירה ממזגת בשיעורי עברית. לשם כך הייתי מתחיל בהסבר מפורט על השלבים שעליהם לעשות במסגרת החברותא.

לאחר מכן, אסתובב ביניהם ואוודא שהם מצליחים לבצע את המוטל עליהם ושהם מרוכזים במשימה.

# data[].attributes.headline
אלון- מפת חשיבה

# data[].attributes.subject
אלון- מפת חשיבה

# data[].attributes.body
בחרתי לקדם מפת חשיבה. טרם השתמשתי בשיעור זה כיוון שעכשיו חופש. אחלק סיכום על תקופת הגטאות ואבקש מהתלמידים ליצור מפת חשיבה של תקופה זו כחלק מחזרה על החומר והבנה.

# data[].attributes.headline
לימוד בחברותא

# data[].attributes.subject
לימוד בחברותא

# data[].attributes.body
חברותא בשיעור על תשעה באב המיומנות: למידה שיתופית, הדדיות וביטוי עצמי. הכלי: מודל חברותא- דפי לימוד מונחים עם מקורות על החורבן, חלוקה לצמדים. מידת ההצלחה: גבוהה מאוד. שחרור השליטה שלי כמורה פינה אותי לעבור בין הזוגות ולתת עזרה ממוקדת למי שבאמת היה צריך. תגובות התלמידים:נהנו מאוד מהממד החברתי. נוצרה תחרות חיובית על קצב ההתקדמות שהעלתה מוטיבציה, והם אף ניגשו לעזור ולהיעזר בזוגות אחרים. המלצה לקוראים: אפשרו לתלמידים לבחור בעצמם את השותף והתמידו במודל- זו מיומנות שנבנית לאורך זמן.

# data[].attributes.headline
לימוד בחברותא

# data[].attributes.subject
לימוד בחברותא

# data[].attributes.body
הכלי שהשתמשתי בו: לימוד משותף בזוגות ("חברותא") סביב טקסטים ומשימות אוריינות מובנות. התלמידים קיבלו דף הנחיה עם שאלות לדיון, פיצוח מושגים וסיעור מוחות משותף.

מידת ההצלחה: הצלחה רבה. המבנה הזוגי יצר מחויבות הדדית גבוהה, והעובדה שהמשימה הייתה מוגדרת היטב סייעה להם לשמור על מיקוד וסדר.

תגובות תלמידים: התלמידים העידו שהרבה יותר קל ונעים להם לפצח קשיים יחד מאשר לבד. הם הרגישו ביטחון לבטא את המחשבות שלהם מול חבר, והרגישו גאווה כשהצליחו להסביר מושגים מורכבים זה לזה.

המלצה לקוראים: למידה בחברותא היא כלי אדיר, אך היא מצריכה כללים ברורים. מומלץ להגדיר מראש את שלבי העבודה, לחלק תפקידים (מי קורא, מי כותב, איך מנהלים דיון כשלא מסכימים) המבנה המובנה הזה הוא שמאפשר להם את החופש וההנאה שבלימוד המשותף.

# data[].attributes.headline
3,2,1- למידה עצמית

# data[].attributes.subject
3,2,1- למידה עצמית

# data[].attributes.body
אהבתי את השיטה שהוצעה של 3,2,1- למידה עצמית.

אני מלמדת תיאטרון, והרבה מהחומר שאנחנו לומדים בשיעורים העיוניים קשור בפרשנות של התלמידים, ובדגשים שהם בוחרים לתת ולקחת.

ולכן, טכניקה כזו כדי לסכם שיעור שעסק ביחידה מתוך מחזה, יכולה להיות דרך מעניינת שמזמינה אותם לשים דגש על הדברים שהיו משמעותיים בעיניהם.

# data[].attributes.headline
הנחייה ולא הוראה

# data[].attributes.subject
הנחייה ולא הוראה

# data[].attributes.body
בחרתי לקדם את ההנחייה שלי בכיתה ולא את ההוראה שלי בכיתה בנושא- חברות.

אשתמש בכלי ה-חברותא. כל זוג תלמידים יקבלו סיפור מקרה על חברות ויצטרכו לדון בו בעקבות שאלות מנחות.

מידת ההצלחה שלי תהיה על ידי כך שאסתובב בין הזוגות, אקשיב להם, אשאל שאלות מנחות ולא אכתיב תשובה אחת ברורה.

התגובות המצופות מן התלמידים יהיו: שיתוף פעולה, הקשבה זה לזה, דיון מעמיק ושיתוף הכיתה.

המלצה לקוראים- להתנסות בתיאורי מקרה מעולם הילדים. הם רלוונטיים להם והם לומדים מהם המון כפתרון בעיות, בעיקר שהם נותנים את הפתרונות

# data[].attributes.body
בבחרתי ללמד בכלי הזה לייצר טבלה בסביבה דיגיטלית. 1. אשאל היכן הם פוגשים טבלאות? מה התרומה שלהן?2. בזוגות אילו טבלאות יכולות לשמש אותם? ואיזו טבלה יבחרו להכין בשיעור3. במליאה ישתפו ברעיונות. זה כלי חדש שאשתמש ו בשנה הבאה

# data[].attributes.body
יחידת תוכן

מדעים – מערכת השמש (שיעור אחד או שניים).

המיומנות

חשיבה ביקורתית והערכת מידע – בדיקת אמינות של מקורות מידע.

הפעילות

“בלשי החלל” – חוקרים מידע באמצעות בינה מלאכותית

בפעילות זו התלמידים עובדים בזוגות. כל זוג בוחר כוכב לכת במערכת השמש ומבקש מכלי בינה מלאכותית לכתוב עליו מידע. לאחר מכן הם משווים את המידע שקיבלו לשני מקורות מידע אמינים (למשל אתר של סוכנות חלל או ספר הלימוד).

עליהם:

* לזהות אילו פרטים נכונים.

* למצוא טעויות או מידע חסר.

* להסביר כיצד בדקו את אמינות המידע.

* להכין שקופית או כרזה המציגה את הממצאים.

התוצר הסופי

כל קבוצה מציגה:

* מידע נכון על כוכב הלכת.

* דוגמה לטעות (אם נמצאה) במידע של הבינה המלאכותית.

* הסבר כיצד בדקה את אמינות המידע.

מדוע זו פעילות חדשנית?

הפעילות משלבת למידת תוכן במדעים עם מיומנות של אוריינות דיגיטלית וחשיבה ביקורתית. במקום להסתפק בקבלת תשובות מבינה מלאכותית, התלמידים לומדים להעריך את איכות המידע, לאמת אותו ולהשתמש בו באופן מושכל.

⸻

אם תכתבו לי איזה מקצוע אתם מלמדים (מתמטיקה, אנגלית, תנ”ך, היסטוריה, מדעים וכו’) ואיזו שכבת גיל, אוכל להכין פעילות מותאמת בדיוק לדרישות שלכם.

# data[].attributes.headline
=בחרתי לקדם את המיומנו

# data[].attributes.body
=בחרתי לקדם את המיומנות של שיח משתף ושוויוני בכיתה, תוך עידוד תלמידים להגיב זה לזה, להקשיב לנקודות מבט שונות ולבנות יחד את הידע הלימודי.
בנוסף, שמתי דגש על יצירת מרחב בטוח שבו כל תלמיד מרגיש בנוח להביע את דעתו, גם אם היא שונה מדעות אחרים.

השתמשתי בכלי של חוזה כיתתי משותף, שבו תלמידים ואני בנינו יחד כללים ונורמות לשיח וללמידה בכיתה, תוך שיתוף פעולה, ניסוח משותף ושימוש בשפה חיובית.
הכלי אפשר לתלמידים לקחת חלק פעיל בקביעת הכללים ולא רק לקבל אותם באופן חד צדדי.

היישום היה מוצלח במידה טובה. ניכר כי כאשר התלמידים היו שותפים ליצירת החוזה, הייתה יותר אחריות אישית וקבוצתית, והם נטו לשתף פעולה ולכבד את הכללים שנקבעו יחד.
עם זאת, נדרש חיזוק מתמשך לאורך השנה כדי לשמר את ההסכמות ולתרגם אותן להתנהגות יומיומית בכיתה.

התלמידים הביעו עניין ושיתוף פעולה בתהליך. הם הרגישו שקולם נשמע ושהם חלק מקבלת ההחלטות בכיתה. חלקם אף הציעו רעיונות להתנהגויות וכללים שלא חשבו עליהם קודם.
בנוסף, הייתה תחושה של גאווה ושייכות לחוזה שנוצר במשותף.

מומלץ לשלב יצירה משותפת של חוזה כיתתי בתחילת השנה או בעת יצירת שינוי בכיתה. תהליך זה מחזק תחושת שייכות, מגביר אחריות אישית ומשפר את האקלים הכיתתי והשיח בין התלמידים.
כמו כן, חשוב לחזור לחוזה במהלך השנה, לעדכן אותו ולחזק את המחויבות אליו באופן שוטף.

# data[].attributes.headline
למידה עצמאית 3,2,1 - עדי משה

# data[].attributes.subject
למידה עצמאית 3,2,1 - עדי משה

# data[].attributes.body
בחרתי להכין לתלמידים מצגת עם התיאוריות והמושגים הנלמדים בנושא "התנהגות פרו-חברתית" בפסיכולוגיה, בצירוף דפי תרגול הכוללים שאלות למחשבה או להעמקה.

בסיום הלמידה התלמידים יכתבו:

3 מושגים שהתחדשו להם בעקבות הלמידה

2 דוגמאות מהחיים ליישום המושגים

1 שאלה אחת שנשארה פתוחה\שאלה למחשבה

# data[].attributes.body
המיומנות שבחרתי לקדם:
אחריות אישית ושיתופית ללמידה, תוך התחשבות בצורכי כלל הכיתה.

הכלי שהשתמשתי בו:
חוזה כיתתי גמיש שנבנה יחד עם התלמידים ומגדיר כללי עבודה לכל סוג פעילות בשיעור: הקניה פרונטלית, עבודה אישית מול המחשב, עבודה בצוותים ועבודה סביב השולחנות העגולים. החוזה יכלול הסכמות כגון מתי עובדים בשקט, מתי ניתן לשוחח, האם אפשר להאזין למוזיקה ובאילו תנאים, וכיצד שומרים על סביבת למידה שמכבדת את כולם.

מידת ההצלחה שלי:
אני מעריכה שהצלחת הפעילות תהיה גבוהה, משום שהתלמידים יהיו שותפים לבניית הכללים ולכן יחושו מחויבות גדולה יותר ליישם אותם. במידת הצורך נעדכן את החוזה במהלך השנה.

תגובות תלמידים:
אני מצפה שהתלמידים יעריכו את העובדה שהכללים מותאמים לאופי השיעור ולא אחידים לכל מצב, וירגישו שיש להם השפעה אמיתית על סביבת הלמידה.

המלצה לקוראים:
בנו את החוזה יחד עם התלמידים והתאימו אותו לאופי הלמידה בכיתה שלכם. ככל שהכללים יהיו רלוונטיים למצבי הלמידה השונים, כך יהיה קל יותר ליישם אותם לאורך זמן.

# data[].attributes.headline
שיעור פתיחה לספר דברים

# data[].attributes.subject
שיעור פתיחה לספר דברים

# data[].attributes.body
במקום "להרצות" את השיעור.

לחלק את הבנות למוקדי התייחסות.

כל קבוצה תתייחס להבדלים שבין המדבר לארץ ישראל מצד פריסת ההתיישבות, גילוי שכינה, עיסוק, כלכלה חברתית וכו'.

כל קבוצה תתייחס לנקודות:

ביטוי הנושא במדבר, בארץ והרלוונטיות להיום.

בזמן שהקבוצות יעבדו אני אוכל להתבונן במקומות הנעולים/ הפתוחים, ביחסים ובתפקידים בכיתה וכו'.

# data[].attributes.headline
שיעור דיפרנציאלי (מ.ק.)

# data[].attributes.subject
שיעור דיפרנציאלי (מ.ק.)

# data[].attributes.body
בחרתי ליצור שיעור דיפרנציאלי בנושא חברות בכיתה א'.

פתחתי את השיעור בשיחה קצרה על המושג "חברות", ולאחר מכן קראתי סיפור "כפתור ופרח" העוסק בחברות ושיתוף. במהלך השיחה שאלתי שאלות ברמות חשיבה שונות, כך שכל תלמיד יכל להשתתף בהתאם ליכולתו.

הכנתי 3 פעילויות לרמות שונות, הילדים בחרו כפי יכלתם:

קבוצה א- התאימה לתלמידים הזקוקים לתיווך רב יותר. הם מיינו תמונות של מצבים חברתיים לחברות טובה ופחות טובה, תוך שיח והכוונה שלי.

קבוצה ב- התלמידים כתבו או השלימו משפטים כמו: "חבר טוב הוא...", "אני מרגיש טוב כש...". בשילוב כתיבה עצמית.

קבוצה ג- תלמידים מתקדמים יצרו קומיקס או כתבו סיפור קצר המתאר פתרון לקונפליקט בין חברים.

בסיום ערכנו שיתוף במליאה, וכל תלמיד בחר "מעשה חברי" אחד שינסה ליישם במהלך השבוע.

הכלים בהם השתמשתי הם סיפור ילדים בנושא חברות, שיח רגשי ושאלות מותאמות לרמות שונות, תמונות ומצבי חיים לדיון ומיון, דפי עבודה ברמות קושי שונות.

השיעור היה מוצלח מאוד. רוב התלמידים השתתפו באופן פעיל, גילו עניין ושיתפו מניסיונם האישי. ההתאמות הדיפרנציאליות אפשרו לכל תלמיד לחוות הצלחה ולהתקדם מהמקום שבו הוא נמצא. ניכר כי התלמידים הבינו את חשיבות החברות והצליחו לזהות התנהגויות נעימות וטובות המקדמות קשרים חברתיים חיוביים.

תגובות שונות של תלמידים:

"לפעמים רבים, אבל אפשר גם לבקש סליחה ולהמשיך לשחק."

"היה לי כיף לעבוד עם חבר ולחשוב ביחד."

ויש ילדים שסיפרו על מקרים שחוו בעצמם ושיתפו כיצד הרגישו ואיך למדה מזה לפעול אחרת.

בסיום השיעור הייתה אווירה נעימה בכיתה, והתלמידים יצאו עם מסר ברור שחברות טובה נבנית מהקשבה, כבוד, שיתוף ועזרה הדדית.

# data[].attributes.headline
מיומנות חשיבתית 

# data[].attributes.subject
מיומנות חשיבתית 

# data[].attributes.body
אהבתי את רעיון מפת החשיבה. כמורה ללשון זה מאתגר אותי לחשוב איך ומתי להשתמש במיומנות הזאת. בארגון מאמרים זה נראה בעל חשיבות גדולה עבור התלמידים.

# data[].attributes.headline
לימוד בחברותא

# data[].attributes.subject
לימוד בחברותא

# data[].attributes.body
בחרתי בלמידה בחברותא: התלמידים התחלקו לקבוצות של 5-6 תלמידים. הם קראו את הסיפור "אם יוצאים מגיעים למקומות נפלאים". חילקתי להם כרטיסיות ניווט והנחיה לשיח כשכל תלמיד קיבל תפקיד מוגדר מראש. רשמתי על הלוח מיומנויות שהציעו התלמידים לשם הצלחת השיעור: הקשבה לחברים, קיום שיח שוויוני, הסבר מושג או רעיון לחברים, קבלת דעות שונות. השיעור הצליח מאוד. רוב הילדים שיתפו פעולה, הם לקחו אחריות, היו עצמאיים ולא נזקקו כמעט לתיווך שלי, הרעש בכיתה היה של עשייה. התלמידים נהנו וביקשו להמשיך את השיעור שעה נוספת. אני ממליצה להגדיר את המשימה מא' עד ת': קבוצות שאני בחרתי, הגדרת זמנים, מתן משוב.

# data[].attributes.body
המיומנות שבחרתי לקדם:
פיתוח הבנת הנקרא, חשיבה ביקורתית, יכולת פרשנות והבעת דעה באמצעות קריאת שירה ועבודה שיתופית.

הכלי שהשתמשתי בו:
עבודה בחברותא – כל זוג תלמידים קרא שיר יחד, שוחח על משמעותו, ניתח את הדימויים והמסרים, ולאחר מכן שיתף את מסקנותיו עם הכיתה.

מידת ההצלחה שלי:
הפעילות הייתה מוצלחת. העבודה בזוגות אפשרה לכל תלמיד להשתתף באופן פעיל, להעלות רעיונות ולהבין את השיר לעומק באמצעות שיח עם בן הזוג. רוב התלמידים גילו מעורבות והשתתפו בדיון הכיתתי.

תגובות התלמידים:
התלמידים נהנו מהעבודה המשותפת וציינו שהיה להם קל ומעניין יותר להבין את השיר כאשר יכלו לשוחח עליו עם חבר. חלקם אף אמרו ששמעו פרשנויות שלא חשבו עליהן בעצמם.

המלצה לקוראים:
מומלץ לשלב עבודה בחברותא בלמידת שירה, משום שהיא מעודדת שיח, שיתוף פעולה, הקשבה לאחר ופיתוח חשיבה מעמיקה. דרך זו הופכת את לימוד השירה למשמעותי, מעניין ומהנה יותר עבור התלמידים.

# data[].attributes.body
עבודה בזוגות.

טקסט עם חיפוש מילות מפתח,פעלים, תארים.

חיבור שאלות.

הצליחו במידה רבה.נהנו מהחברה והתחרות בין הזוגות.ממליצה!

# data[].attributes.body
בחרתי חברותא כי זה מפרה אחד את השני ויותר פשוט מלמידה עצמאית.

זה עוזר לתלמידים להתמודד עם עצמאות אך לא משאיר אותם לבד מול החומר.

# data[].attributes.body
הלימוד בחברותא הינו מפרה. כאשר עצם הגישה שכל אחד מהלומדין אינו בעל השכל וההשכלה הבלעדי. לימוד זה לקוח מן העולם התורני עד שאמרו רבותינו: או חברותא או מיתותא..

# data[].attributes.headline
הרחבת אוצר מילים וארגון מידע בעזרת מפת חשיבה

# data[].attributes.subject
הרחבת אוצר מילים וארגון מידע בעזרת מפת חשיבה

# data[].attributes.body
הכלי שהשתמשתי בו: לוח שיתופי דיגיטלי ב-Canva.

מידת ההצלחה: הצלחה רבה; העבודה הוויזואלית פישטה את החומר והפחיתה משמעותית את החשש מהשפה.

תגובות תלמידים: התלמידות והתלמידים שיתפו פעולה בהתלהבות, וציינו שהתצוגה הגרפית עזרה להם לזכור את המילים בקלות רבה יותר מאשר ברשימה רגילה.

המלצה לקוראים: אל תחששו לנסות כלים דיגיטליים ויזואליים – הם מאפשרים גם לתלמידים מאותגרים או שקטים יותר לבטא את עצמם ולהצטיין.

# data[].attributes.body
אני חושבת שזה הכי מפרה ומלמד כשלומדים ביחד, מנסים להבין בעצמם, רואים מה האחרים הבינו, צריכים לשטף וכו'

# data[].attributes.headline
למידה בחברותא

# data[].attributes.subject
למידה בחברותא

# data[].attributes.body
אני מאמינה בלמידה בחברותא וחושבת שזה תורם למשתתפים בכמה מובנים. זה מעניין יותר, אינטראקטיבי. מסתבר שאחד מסביר לשני טוב יותר מאשר המורה מסביר.

המשימה : להבין מה קורה לפונקציה בנקודת אי ההגדרה.

3 תלמידים משתתפים בכל קבוצה.

ניתנת פונקציה שיש בה גם נקודת אי רציפות סליקה וגם אסימפטוטה.

1. יש להציע כלים לבדיקה.

2. להראות את התהליך

3. תוך כדי חלוקת תפקידים- לדוגמה מישהו בודק במחשבון, מישהו בודק בדסמוס.

לבסוף יש לסכם ולכתוב מסקנות. תוך דיון והסכמה על המסקנות

# data[].attributes.body
אני בחרתי בכלי של החברותא. זיהיתי שהתלמידים מקבלים כוח כקבוצה וזה עוזר להם להשיג את מטרותיהם. לכן בניתי משחקים קבוצתיים להקנייה ותרגול של הידע, חדר בריחה, הילדים התלהבו, נהנו, הרגישו יצירתיות באויר ולמידה חוויתית וגייסו עצמם למשימה.

# data[].attributes.headline
המיומנות שבחרת

# data[].attributes.body
המיומנות שבחרתי לקדם:
חשיבה ביקורתית ופתרון בעיות.

הכלי שהשתמשתי בו:
ChatGPT בשילוב Google Forms ליצירת משימות ודיונים מעוררי חשיבה.

מידת ההצלחה שלי:
גבוהה. התלמידים גילו מעורבות רבה, השתתפו באופן פעיל והציגו רעיונות מקוריים במהלך הפעילות.

תגובות התלמידים:
התלמידים ציינו שהפעילות הייתה מעניינת, מגוונת ואפשרה להם לחשוב בצורה עצמאית ולשתף את דעתם.

המלצה לקוראים:
מומלץ לבחור כלי דיגיטלי המתאים למטרת הלמידה ולאפשר לתלמידים להיות שותפים פעילים בתהליך. שילוב נכון של טכנולוגיה יכול להגביר מוטיבציה, מעורבות ופיתוח מיומנויות המאה ה-21.

# data[].attributes.headline
אני בוחרת בלמידה בקבוצ

# data[].attributes.body
אני בוחרת בלמידה בקבוצות , כי אני מאמינה שתלמיד שמתייחסים אליו אחרים כ"השעיר לעזאזל" הוא זה שיתקדם . בכל קבוצה אני שמה תלמיד אחד "חלש" , החברים לקבוצה " החזקים" יסייעו לו לשחרר את התקיעות שלו , ולאפשר לו להתחיל להפנים ולקלוט ידע .

# data[].attributes.body
הבחירה שלי בפעילות של חוזה כיתתי נועדה לייצר מענה לקושי של תלמידים להיפתח סביב נושאי גוף ובריאות. בשיעור הראשון המוקדש לנושא, במקום להכתיב חוקים מלמעלה, אני מציע לפתוח בשאלה פתוחה שבה התלמידים מתבקשים לכתוב באופן אנונימי מהם הגורמים שיוצרים אצלם חוסר נוחות במהלך שיח על הגוף או על הרגלי תזונה. לאחר איסוף הפתקים והקראתם ללא שמות, נוצרת תמונת מצב המשקפת את החששות המשותפים של הכיתה, ומתוכה אנו גוזרים יחד את חוקי המשחק למפגשים הבאים. חוקים אלו כמו האיסור להעיר על בחירות תזונתיות של תלמיד אחר או הזכות לבחור שלא לשתף נכתבים על גבי כרזה משותפת שכולם חותמים עליה. התהליך הזה מעביר את האחריות על שמירת המרחב הבטוח אל התלמידים עצמם, מחזק את המחויבות שלהם להסכמות שהם היו שותפים להן, ומאפשר לנהל את יחידת הלימוד הרגישה הזו מתוך מוגנות ופתיחות.

# data[].attributes.body
למידה עצמית 3,2,1

בכיתה אני מכריזה 3,2,1 וכולן נדרכות כי אחרי זה יש משימה שמקבלים עליה נקודות.

זה עם תגמול מיידי והבנות אוהבות את זה ולכן הם מיישמות

לתת שאלות כמה שיותר כלליות. זה מפתיע איך כל תלמיד לוקח את זה לכיוון אחר. אפשר להשמיע בכיתה אם יש זמן את השאלות שנותרו פתוחות לתלמידים. זה יוצר ספוילר מוצלח לשיעור הבא

# data[].attributes.body
אני בחרתי בחברותא כי אני מאמינה מאוד ב"פינג פונג" ו"ויכוח" בדו שיח מכבד ומלמד.

ההצלחה בשיטה זו היא אסטרונומית כי כאשר ישנה "תהודה" טובה בין התלמידים השיח ממריא באורח פלא.

גם לתלמידים יש חוויות טובות מאוד משיטה זו. קודם תחושת ההצלחה, ולאחר מכן היכולת להכיר אחד את השני ואופן החשיבה שלו ולהתחבר בצורה עומקית יותר.

# data[].attributes.body
כמורה למיומנויות חברתיות, אני מרבה לעסוק בפתרון בעיות. אני נעזרת במודל אפרת. אני ממש ניצב. התלמידים מתקדמים, קוראים ומציעים פתרונות מעולמם.

הפעילות שבחרתי להציג:

אני משחקים משחק מסלול, כל פעם שמגיעים למשבצת ירוקה מרימים קלף עם סיטואציה חברתית. התלמידים מציעים פתרונות שונים. אם הציעו פתרון מקדם, זוכים להטיל שוב.

בסיום, עושים רפלקציה, התלמידים מספרים איך הרגישו, מה הבינו (שלבעיה אחת יכולים להיות מספר פתרונות למשל)..

התלמידים הובילו לבד את תהליך החשיבה והלמידה תוך כדי משחק

# data[].attributes.headline
שם המספר בלשון

# data[].attributes.subject
שם המספר בלשון

# data[].attributes.body
בחרתי בלמידה בצוותא - למידה בקבוצות

אחרי שדרך שיר או פרסומת ניתקל בנושא של שם המספר, אכתוב על הלוח את שמות הכללים שעלינו ללמוד, נתחלק לקבוצות, וכל קבוצה תלמד כלל אחד ואז תציג אותו לכיתה.

# data[].attributes.body
בחרתי לקדם שיח שיתופי ויכולת עיבוד מידע באמצעות דיון עם בן זוג.

הכלי אסטרטגיית TURN & TALK.
במהלך שיעור במדעים בנושא מצבי צבירה הצגתי לתלמידים שאלה:
"מה גורם לחומר לעבור ממצב צבירה אחד לאחר?"

לאחר ההסבר הפרונטלי חילקתי את התלמידים לזוגות, הקצבתי שתי דקות לדיון, וביקשתי מהם לחשוב יחד על דוגמאות מחיי היום־יום. לאחר מכן קיימנו שיתוף במליאה והתלמידים הציגו את התובנות שלהם.
הפעילות הייתה מוצלחת מאוד. רוב התלמידים השתתפו בשיח, גם תלמידים שבדרך כלל פחות משתפים במליאה. ניתן היה לראות שהתלמידים עיבדו טוב יותר את החומר והצליחו להסביר אותו במילים שלהם.
התלמידים נהנו מהאפשרות לדבר עם חבר לפני שמדברים מול כל הכיתה. הם אמרו שהשיחה עזרה להם להבין טוב יותר את הנושא ולארגן את המחשבות שלהם.
מומלץ להשתמש ב־TURN & TALK במיוחד אחרי הסבר פרונטלי או לפני דיון כיתתי. זו אסטרטגיה פשוטה ליישום שמגבירה השתתפות, מעורבות והבנה של החומר אצל כלל התלמידים.

# data[].attributes.headline
עבודה בקבוצות והצגה מול כל הכיתה

# data[].attributes.subject
עבודה בקבוצות והצגה מול כל הכיתה

# data[].attributes.body
בנביא- בחירת ירושלים כעיר בירה. הכיתה התחלקה לקבוצות וכל קבוצה קיבלה עיר והיתה צריכה לכתוב למה דווקא כדאי שיבחרו בה כעיר בירה ואז היו צריכים לשכנע את הכיתה למה העיר הזאת הכי ראויה להיות בירה. עשינו הצבעה מה הכי משכנע והיתה קבוצה שזכתה. הבנות נהנו מאוד, שיתפו פעולה, אמרו שזה השיעור הכי כיף שהיה להן. ממליצה ממש לחלק לקבוצות את הכיתה ולתת להם לעבוד לבד.

# data[].attributes.headline
בשיעור חינוך ביקשתי שי

# data[].attributes.body
בשיעור חינוך ביקשתי שיחקרו דמות שהם מעריצים ויסבירו למה. ביקשתי לשם שינוי עבודה בקבוצות. הם הפרו אחד את השני. היה מהמם לראות. לדעתי הצליח

# data[].attributes.headline
למידה בחברותא 

# data[].attributes.subject
למידה בחברותא 

# data[].attributes.body
למידה בחברותא היא דרך הוראה שניתן לשלב במגוון תחומי דעת. במסגרת שיעור כישורי חיים שקיימתי, התלמידים עבדו בזוגות סביב סיפור שכלל שאלות מנחות. כל זוג התבקש לקרוא את המקורות, לדון בתוכן, להעלות רעיונות משותפים ולגבש תשובות תוך שיח מכבד ושיתוף פעולה.

הערכת הפעילות:
הפעילות השיגה את מטרותיה במידה רבה. התלמידות גילו מעורבות גבוהה, ניהלו שיח ענייני והפגינו יכולת להקשיב זו לזו, לשאול שאלות ולהעמיק יחד בתוכן הנלמד.

משוב מהתלמידות:
רבות מהתלמידות הביעו שביעות רצון מהלמידה המשותפת וציינו כי העבודה בזוגות הפכה את הלמידה למעניינת ומהנה יותר. הן הרגישו בנוח להביע את דעתן וללמוד גם מהתובנות של בת הזוג.

תובנות והמלצות:
למידה בחברותא מזמנת לתלמידים הזדמנות לפתח כישורי תקשורת, הקשבה ועבודת צוות לצד העמקה בתכנים הלימודיים. מומלץ לשלב שיטה זו באופן קבוע, שכן היא מעודדת מעורבות פעילה, אחריות ללמידה ותחושת מסוגלות בקרב התלמידים.

# data[].attributes.body
מיומנות: חשיבה ביקורתית על ביצוע עצמי כלי: 1,2,3 – למידה עצמית

בסוף כל שיעור ביקשתי מהתלמידות לעצור 2 דקות ולענות על 3 שאלות בעל פה או בכתב קצר:

1. מה הצלחתי היום?

2. מה היה קשה?

3. מה אני רוצה לשפר בפעם הבאה?

מידת ההצלחה: גבוהה מהצפוי , בתחילה הרגיש מאולץ, אך תוך שבועיים התלמידות התחילו לייצר שאלות עצמיות מעמיקות יותר ולזהות דפוסים בביצוע שלהן.

תגובות תלמידים: הפתעה גדולה , תלמידות שבדרך כלל "בורחות" מהערכה עצמית פתאום הרגישו בטוחות כי אין תשובה נכונה או שגויה. אחת אמרה: "זו הפעם הראשונה שאני מרגישה שמישהי רוצה לדעת מה אני חושבת על עצמי."

המלצה לקוראים: תנו לזה זמן , השאלות הראשונות יהיו שטחיות. הקסם קורה בשבוע השלישי.

# data[].attributes.headline
לימוד בחברותא

# data[].attributes.subject
לימוד בחברותא

# data[].attributes.body
הכלי שבחרתי להשתמש בו הוא לימוד בחברותא, שבו התלמידים עובדים בזוגות, לומדים יחד, דנים בחומר הנלמד ומסייעים זה לזה בהבנתו. אני מעריכה את מידת ההצלחה של הכלי כגבוהה, משום שהתלמידים גילו מעורבות רבה יותר בשיעור, השתתפו באופן פעיל בתהליך הלמידה והפגינו הבנה טובה יותר של החומר. התלמידים שיתפו כי נהנו מהלמידה המשותפת, הרגישו בנוח יותר לשאול שאלות ולהביע את דעתם, וכי העבודה עם בן הזוג תרמה להבנת הנושא. לאור זאת, אני ממליצה לשלב לימוד בחברותא בשיעורים שונים, שכן מדובר בכלי יעיל המעודד שיתוף פעולה, הקשבה, חשיבה עצמאית ואחריות ללמידה, ובכך תורם הן להישגים הלימודיים והן לפיתוח מיומנויות חברתיות.

# data[].attributes.body
שיעורדיפרנציאלי

הכלי הזה מאפשר לי לגשת לכלתלמיד לפי רמתו,כמו"כ יש תחנותובסוףהיחידה כלתלמיד יכול להציג אתתוצריו כך שיש לתלמידים בשביל מה להשקיע ולמה לחכות.

# data[].attributes.body
אהבתי את רעיון מפת החשיבה. כמורה ללשון זה מאתגר אותי לחשוב איך ומתי להשתמש במיומנות הזאת. בארגון מאמרים זה נראה בעל חשיבות גדולה עבור התלמידים.

# data[].attributes.headline
גלעד ויזגן. למידה בחברותא

# data[].attributes.subject
גלעד ויזגן. למידה בחברותא

# data[].attributes.body
היה מאוד מוצלח נתתי להם ללמוד כל אחד עם חבר שיושב לצידו 7 פסוקים הם נדרשו ללמוד ביחד ולהבין את הנלמד . היה ממש כייף לראות איך כולם ללא יוצא מהכלל משתפים פעולה ולומדים וכל אחד בתורו קרא פסוק והסביר לחבירו. המלצה לנסות בכיתה את שיטת הלימוד ותראו שגם התלמידים השקטים לוקחים חלק

# data[].attributes.headline
ליאור זיו - לימוד בחברותא

# data[].attributes.subject
ליאור זיו - לימוד בחברותא

# data[].attributes.body
הכלי הוא לימוד בחברותא כלך יכולים כוחות שונים בכיתה לחבור יחד.

מידת ההצלחה היתה חלקית. לחלקים התאים ולחלקים פחות.

תגובת התלמידים היתה מגוונת ולא אחידה חלקם אהבו וחלקם פחות.

# data[].attributes.headline
הכלי שבו השתמשנו הוא <

# data[].attributes.body
הכלי שבו השתמשנו הוא "חוזה כיתתי שיתופי" , מסגרת מוסכמת בין מורה ותלמידים לקביעת כללים, ציפיות ואחריות בעבודת צוות בלמידה שיתופית. במסגרת הכלי בנינו יחד עם התלמידים חוזה עבודה המתמקד בהתנהגויות רצויות בעבודת צוות, תוך שימוש בשפה חיובית, דיאלוג ושיתוף מלא של התלמידים בתהליך קבלת ההחלטות.

השימוש בחוזה הכיתתי הוביל לעלייה משמעותית בתחושת האחריות של התלמידים על ההתנהלות שלהם בתוך קבוצה. ניכר שיפור ביכולת שלהם לשתף פעולה, לחלק תפקידים ולפתור קונפליקטים באופן עצמאי יותר. בנוסף, עצם העובדה שהתלמידים היו שותפים ליצירת החוזה הגבירה את המחויבות שלהם לעמוד בו בפועל. החוזה לא נתפס כ"הוראות של המורה" אלא כהסכם משותף.

# data[].attributes.headline
פתרון בעיות: ירדנה אסגו

# data[].attributes.subject
פתרון בעיות: ירדנה אסגו

# data[].attributes.body
הנושא הלימודי: פתרון בעיות.

כיתות ד'-ו': משך הפעילות: 90 דקות (שיעור כפול)

בתור מחנכת חדשה, היה לי חשוב לבנות פעילות שלא תהיה רק "עוד שיעור", אלא משהו שהתלמידים באמת ירגישו בו מעורבים. רציתי שהם ילמדו לדבר אחד עם השני, להקשיב, להתמודד עם חילוקי דעות ולמצוא פתרון יחד. בחרתי להתמקד במיומנות של פתרון בעיות ועבודת צוות, כי אני מרגישה שאלו כלים שהם צריכים גם בכיתה וגם בחיים עצמם.

המיומנות המרכזית

פתרון בעיות ועבודת צוות, היכולת לזהות בעיה, לחשוב על פתרונות שונים, להקשיב לדעות של אחרים ולהגיע יחד לפתרון שמתחשב בכולם.

פתיחה: הצגת הבעיה (15 דקות)

פתחתי את השיעור בצורה קצת שונה מהרגיל. לא התחלתי בהסבר או בהקראת חומר, אלא הצגתי לתלמידים דילמה שקרובה לעולם שלהם:

"בית הספר החליט להקים פינת משחקים חדשה בהפסקה, אבל יש תקציב רק לדבר אחד, או כדורגל שולחן, שחצי מהכיתה רוצה, או פינת פופים וספרים, שהחצי השני רוצה. נוצר ויכוח ואף אחד לא מוכן לוותר. איך אפשר לפתור את זה כך שכולם ירגישו מרוצים?"

מיד ראיתי שהתלמידים מתחילים להגיב ולהביע דעות. חלק ניסו לשכנע, חלק התווכחו, וחלק דווקא העלו רעיונות יצירתיים. זה כבר הכניס אותם לנושא בצורה טבעית.

גוף הפעילות – עבודה בקבוצות (40 דקות)

חילקתי את הכיתה לקבוצות של 4–5 תלמידים. כל קבוצה קיבלה דף עבודה עם שלבים מסודרים לפתרון בעיות:

1. הגדרת הבעיה

התלמידים היו צריכים להבין מה באמת מפריע להגיע להסכמה.
האם הבעיה היא התקציב? הרצון שכולם יהיו מרוצים? חוסר הקשבה?

2. סיעור מוחות

בשלב הזה הם כתבו כמה שיותר פתרונות בלי לפסול רעיונות.
היו תלמידים שהציעו לעשות תורנויות, אחרים חשבו על גיוס כסף, ואפילו הייתה קבוצה שהציעה ליצור פינה שמשלבת גם משחק וגם קריאה.

3. בחירת הפתרון המתאים ביותר

הקבוצות בחרו יחד פתרון אחד שהרגיש להן הכי הוגן ומתחשב.

בזמן שהם עבדו הסתובבתי בין הקבוצות. שמתי לב שאני פחות "מעבירה חומר" ויותר מקשיבה למה שקורה בין הילדים. היה תלמיד אחד שכמעט לא דיבר, וכל פעם שחברי הקבוצה שלו הציעו רעיונות הוא פשוט שתק. ניגשתי אליו בשקט ושאלתי מה הוא חושב. בהתחלה הוא אמר שאין לו רעיון, אבל אחרי קצת עידוד הוא הציע פתרון ממש יפה, לעשות הצבעה ואז להחליף את הפינה באמצע השנה. הקבוצה שלו מאוד אהבה את הרעיון ובסוף אפילו בחרה בו.

זה היה רגע קטן אבל מאוד משמעותי בשבילי.

סיכום: הצגת הפתרונות (35 דקות)

כל קבוצה בחרה נציג שהציג בפני הכיתה את הפתרון שלה. ניסיתי לעודד גם תלמידים שפחות רגילים לדבר מול כולם. חלקם היו מאוד נרגשים, אבל ראיתי שכשהם הרגישו שהקבוצה תומכת בהם, היה להם יותר ביטחון.

הפתרונות שהתלמידים העלו היו מגוונים ומפתיעים:

חלוקה של התקציב לשני חלקים קטנים

תורנות שבועית בין סוגי הפינות

גיוס תרומות מהורים

יצירת פינה משולבת

היה יפה לראות איך הם באמת ניסו לחשוב על כולם ולא רק על מה שהם עצמם רוצים.

רפלקציה אישית

הפעילות הזאת גרמה לי להבין שלפעמים צריך לשחרר קצת את המקום של "המורה שמסבירה הכול" ולתת יותר מקום לתלמידים לחשוב, לטעות ולהוביל. הרגשתי שהתפקיד שלי היה בעיקר לזהות מי צריך עידוד, מי מתקשה להשתלב, ומי צריך שמישהו יאמין בו קצת כדי שישמיע את הקול שלו.

למדתי שגם תלמידים שנראים שקטים או חסרי ביטחון יכולים להפתיע מאוד כשנותנים להם הזדמנות נכונה.

מידת ההצלחה של הפעילות:

לדעתי הפעילות הייתה מוצלחת מאוד. רוב התלמידים השתתפו בצורה פעילה, הייתה עבודת צוות טובה, וגם תלמידים שבדרך כלל פחות משתתפים לקחו חלק. בנוסף, השיח בכיתה היה מכבד יחסית, והתלמידים באמת ניסו להגיע לפתרונות משותפים ולא רק "לנצח" בוויכוח.

תגובות תלמידים:

"אהבתי שעבדנו בקבוצות ולא רק כתבנו במחברת."

"בהתחלה רבנו, אבל אחר כך מצאנו רעיון שכולם אהבו."

"היה לי כיף שהקשיבו לרעיון שלי."

המלצה לקוראים

אני מאוד ממליצה על פעילות כזאת, במיוחד בכיתות היסודי. מעבר ללמידה עצמה, הילדים מתרגלים הקשבה, שיתוף פעולה והתמודדות עם מצבים חברתיים אמיתיים. כמחנכת בתחילת הדרך, הרגשתי שזו פעילות שעוזרת לי להכיר טוב יותר את התלמידים שלי, לא רק מבחינה לימודית, אלא גם מבחינה חברתית ורגשית.

# data[].attributes.body
המטרה:
שיתוף פעולה וחשיבה ביקורתית דרך למידה בחברותא

בשיעור מבוא לתאוריות בתקשורת, חילקתי את התלמידים לזוגות. כל זוג קיבל תאוריה תקשורתית ולמד אותה יחד. התלמידים הסבירו זה לזה את עיקרי התאוריה, זיהו דוגמאות מהמציאות. בסיום הם הציגו את הכל מול הכיתה.
התלמידים נהנו מהאפשרות ללמוד יחד, לשאול שאלות ולהסביר את החומר במילים שלהם. חלקם ציינו שהלמידה בחברותא סייעה להם להבין טוב יותר את התאוריות ולזכור אותן.

# data[].attributes.headline
לימוד בחברותא

# data[].attributes.subject
לימוד בחברותא

# data[].attributes.body
אין כמו ללמוד ביחד טקסטים שהתלמדים לא רגילים , אני עושה זאת בחינוך הממלכתי , קריאת פסוקים מהתנך , המורה מקריא והתלמידם שבים וחוזרים .

דוגמה נוספת כאשר למדנו על נושא שבועות , במקראה של כיתה ג׳ לתימידים יש קטע ממשנה , קראנו ביחד קודם מקריא המורה , מציג להם איך יש לקרוא נכוןף מה לעשות עם הקול כאשר מופיעים בטקסט מילים שאינם בשימוש ביום יום, כיצד הנגנה יכולה לשנות משמעות של המילה.

# data[].attributes.headline
לימוד דפרנציאלית ופיתרון בעיות

# data[].attributes.subject
לימוד דפרנציאלית ופיתרון בעיות

# data[].attributes.body
אני חושב להשתמש בשני כלים אילו מפני שהם נראים לי כנותנים מענה גם לחלקים האחרים כגון בחלק של ההנחיה התמודדות עם שגרה והתנגדויות ומצד שני גם נותן לילדים את חווית ההתנסות וחשיבה מחוץ לקופסה

# data[].attributes.headline
כיתה ז שיעור בהיסטוריה לימוד בחברותות ואחכ כל זוג מציג לכיתה בצורה מעניינת את הנושא שנילמד בחברותא 

# data[].attributes.subject
כיתה ז שיעור בהיסטוריה לימוד בחברותות ואחכ כל זוג מציג לכיתה בצורה מעניינת את הנושא שנילמד בחברותא 

# data[].attributes.body
שיעור שפה – כתיבת טיעון (כיתה ז׳)

המיומנות שנבחרה:

חשיבה ביקורתית והבעת עמדה מנומקת

הפעילות:

“פינות טיעון בתנועה”

תיאור הפעילות:

בכיתה יוצרים 4 פינות עם עמדות שונות בנושא הקרוב לעולמם של התלמידים (למשל: האם צריך לבטל שיעורי בית?).

לפני הדיון, כל תלמיד בוחר פינה בהתאם לעמדתו. לאחר מכן, התלמידים מקבלים זמן קצר לחשוב יחד על טיעון אחד ונימוק אחד התומכים בעמדה שלהם.

בהמשך, התלמידים יכולים לעבור פינה אם שמעו טיעון ששכנע אותם — וכך מתרגלים גמישות מחשבתית והקשבה לאחר.

לסיום, כל תלמיד כותב פסקת טיעון קצרה המבוססת על הדיון הכיתתי.

למה זו פעילות חדשה עבורי?

בחרתי בפעילות זו משום שעד היום עסקתי בכתיבת טיעון בעיקר באמצעות דפי עבודה וכתיבה אישית. בפעילות זו אני משלבת למידה תנועתית ושיח שיתופי, שטרם התנסיתי בהם באופן זה, מתוך רצון להגביר מעורבות, הבנה והנאה מהלמידה.

מטרת ההתנסות:

לבדוק האם שילוב תנועה ובחירה פעילה יכול להגביר השתתפות, הבנה ויכולת ניסוח טיעון, במיוחד אצל תלמידים המתקשים בהבעה כתובה.

# data[].attributes.body
שיעור באמנות- חקר אמן

התלמידים יכינו מפת חשיבה על אמן לבחירתם. המרכז שם האמן ומהמרכז יצאו ענפים בנושאים שונים שעוסק, על חייו, ביבליוגרפיה, תקופות, סגנונות וכו'

לקראת סוף השיעור התלמידים יתחלקו לזוגות וכל זוג יחליף בניהם את מפ הישיבה ויעזרו אחד לשני להגדיל אותה (סריקת מוחות, התבוננות נוספת)

ליטל כהן אבישר

# data[].attributes.body
המיומנות שבחרתי לקדם: למידה דיפרנציאלית.

הכלי שהשתמשתי בו: תחנות למידה ומשימות ברמות שונות בנושא מורשת.

מידת ההצלחה שלי: גבוהה. רוב התלמידים השתתפו בצורה פעילה והצליחו לבצע את המשימות בהתאם לרמתם.

תגובות תלמידים: התלמידים נהנו מהבחירה בין המשימות, שיתפו פעולה והרגישו יותר ביטחון והצלחה בלמידה.

המלצה לקוראים: מומלץ לשלב למידה דיפרנציאלית בכיתה, משום שהיא מאפשרת לכל תלמיד ללמוד בדרך שמתאימה לו ומגבירה מעורבות והנאה.

# data[].attributes.body
המיומנות שבחרתי לקדם:
שיתוף פעולה וחשיבה ביקורתית

הכלי שבו השתמשתי:
Padlet

תיאור הפעילות:
בשיעור בנושא יתרונות וחסרונות של טכנולוגיה, חילקתי את התלמידים לקבוצות. כל קבוצה התבקשה להיכנס ללוח Padlet ולכתוב יתרון אחד, חסרון אחד ודוגמה מחיי היום־יום. לאחר מכן כל הקבוצות צפו בתשובות של האחרים ודנו בהן.

מידת ההצלחה שלי:
הפעילות הייתה מוצלחת, שכן רוב התלמידים השתתפו באופן פעיל, שיתפו רעיונות והביעו את דעתם בצורה ברורה.

תגובות תלמידים:
התלמידים נהנו מהפעילות, במיוחד מהאפשרות לעבוד יחד ולראות את התשובות של כולם בזמן אמת. חלקם ציינו שזה היה יותר מעניין מלמידה רגילה.

המלצה לקוראים:
כדאי לשלב כלים שיתופיים כמו Padlet בשיעורים, אך חשוב לתת הנחיות ברורות ולהגדיר זמן עבודה כדי לשמור על ריכוז ומיקוד.

# data[].attributes.headline
הכלי: פתרון בעיות<

# data[].attributes.body
הכלי: פתרון בעיות

חקר היקף מעגל

איך אפשר למצוא/לחשב היקף מעגל?

התלמידים התבקשו למדוד היקפים של מעגלים בדרך שיבחרו.

אמצעים: חוט, סרגל, מד מטר וכל חפץ אחר שהם הציעו

לאחר חשיבה וחקר התלמידים התבקשו להציג את הפתרונות שלהם.

המסקנה- מעגל לא מצולע לכן אי אפשר להיעזר בנוסחאות היקף מצולעים, הקוטר הוא האורך שבעזרתו היקפי מעגלים משתנים, יש קשר בין היקף המעגל לקוטרו והקשר הוא קבוע.

הבעייה הבאה לחקר: מהו הקשר/היחס בין המעגל לקוטר?

וזה שיעור בנפרד שבו נגיע ליחס הזה ונמצא היקפים של מעגלים בעזרת אומדן ואז גם בעזרת חישוב מדוייק.

מידת ההצלחה- כלי מאוד מוצלח

התלמידים: נהנו ושיתפו פעולה

המלצות- לחלק את הנושא לתתי נושאים ולמשימות חקר קצרות טווח כדי למנוע אי וודאות, תסכול וחוסר שיתוף פעולה של התלמידים.

# data[].attributes.body
המיומנות שבחרתי לקדם

למידה עצמית, רפלקציה וחיזוק מיומנויות חיבור וחיסור עד 20.

הכלי שהשתמשתי בו

אסטרטגיית “3-2-1”:
3 דברים שלמדתי, 2 דברים שעניינו אותי ושאלה אחת שנשארה לי.

מידת ההצלחה שלי

הפעילות הייתה מוצלחת, התלמידים גילו מעורבות ושיתפו במה שלמדו ובמה שהיה להם קשה.

תגובות תלמידים

התלמידים נהנו מהעבודה העצמאית ומהאפשרות לשתף את תחושותיהם לגבי הלמידה.

המלצה לקוראים

מומלץ להשתמש באסטרטגיה זו משום שהיא מעודדת חשיבה, אחריות אישית ומסייעת למורה להבין את רמת ההבנה של התלמידים.

# data[].attributes.body
הכלי :
למידת חברותא – עבודה בזוגות לצורך חשיבה משותפת, דיון, פתרון משימות ושיתוף רעיונות בדרך לפרויקט של התוצרים הגרפיים

ההצלחה :
הפעילות הצליחה מאוד. התלמידים היו מעורבים, שיתפו פעולה והצליחו ללמוד זה מזה תוך כדי דיון והקשבה הדדית וכשכל אחד נתן את חלקו בכישורים ביכולות וגם אתגר אחד מול השני בגמישות וקבלת דעות האחרו ורצונותיו על פי העדפות האישיות של כל אחד מההתלמידים

תגובות תלמידים:
התלמידים אמרו שנהנו לעבוד בזוגות, הרגישו בטוחים יותר לשאול שאלות ולשתף רעיונות, וציינו שהלמידה הייתה מעניינת ומגוונת יותר, פוריה ומחכימה בעשייה משותפת ובאפשרות של להחכים ולהיות נתרמים הרבה מהענייון הזה

המלצה לקוראים:
מומלץ לשלב למידת חברותא בשיעורים, משום שהיא מחזקת מיומנויות תקשורת, שיתוף פעולה וחשיבה עצמאית, ומעודדת למידה פעילה ומשמעותית.

# data[].attributes.headline
למידה בחברותא

# data[].attributes.subject
למידה בחברותא

# data[].attributes.body
ללמד שירים בספרות בקבוצות למידה.

שיחליפן רעיונות ישאלו שאלות אחד את השני ויגיבו אחד לשני.

חלוקת שיר במרכז הקבוצהקריאה משותפת- כל אחד משםטכל אחד שואל שאלה והשני עונה.

# data[].attributes.headline
לימוד בחברותות

# data[].attributes.subject
לימוד בחברותות

# data[].attributes.body
בכל שבוע תלמידים לומדים בחברותא דף פרשת שבוע שמיועד ללימוד בחברותות

# data[].attributes.body
הנושא הוא זכויות אדם בשיעור אזרחות בכיתה ט. המטרה היא לזהות התנגשות בין זכויות על ידי הפעלת חשיבה ביקורתית והצעת פתרונות לקונפליקטים שעולים. מטרה נוספת היא לייצר מרחב בטוח בו התלמידים מרגישים בטוחים לשתף בדעותיהם.

הפעילות : הצגת דילמה לתלמידים (אירוע אקטואלי או דילמה שקרובה לעולמם) וקיום דיון בו יש לחפש פיתרון לקונפליקט.

תגובות התלמידים : התגובות היו מצויינות, מרבית תלמידי הכיתה שמחו לשתף והרגישו ששומעים את קולם. נהנו מהדיונים במליאה ומהעובדה שהייתה תחושה שבה כל אחד יכול לתרום את חלקו.

אני ממליצה לנסות פעילויות כאלו, ולאפשר לתלמידים לנהל סוג של עימות על מנת להגיע לפיתרון. אין לחשוש מתגובות שנויות במחלוקת, אלא לאפשר לתלמידים להביע את קולם ולכוון אותם לדיון מכבד

# data[].attributes.headline
לימוד בחברותא

# data[].attributes.subject
לימוד בחברותא

# data[].attributes.body
המיומנות שבחרתי לקדם: מיומנות של למידה עצמאית, שיתוף פעולה בצוות וחשיבה ביקורתית של הלומדים.

הכלי שהשתמשתי בו: לימוד בחברותא באמצעות דף לימוד מובנה. במקום להעביר את החומר באופן פרונטלי, חילקתי את התלמידים לזוגות ושלשות, ונתתי להם דף משימה שהנחה אותם לחקור את הנושא, לדון עליו ביניהם ולהגיע למסקנות יחד, בזמן שאני עברתי ביניהם כמנחה.

מידת ההצלחה שלי: ההצלחה הייתה גבוהה מהצפוי. בהתחלה היה להם קצת קשה "להניע" ללא מורה שמדבר מול הכיתה, אבל ברגע שהם נכנסו לקצב, רמת המעורבות (Engagement) שלהם הייתה בשיאה. כמעט כל התלמידים היו פעילים, בניגוד לשיעור רגיל שבו רק חלק קטן משתתף באופן פעיל.

תגובות תלמידים: התגובות היו חיוביות מאוד. כמה מהתלמידים שיתפו בסוף ש"הזמן עבר להם ממש מהר" ושהיה להם הרבה יותר כיף להבין את החומר יחד עם חבר מאשר להקשיב להסבר ארוך. תלמיד אחד ציין: "זה הרגיש שאנחנו באמת מגלים את התשובות בעצמנו".

המלצה לקוראים: אל תפחדו לשחרר את הלוח! המפתח להצלחה בכלי הזה הוא לבנות דף לימוד מנוסח היטב – עם הנחיות ברורות מאוד ומשימות קטנות שמחייבות דיון בין בני הזוג. ברגע שהכלי מובנה נכון, התלמידים עושים את העבודה המרכזית ואנחנו יכולים להתפנות להנחיה אישית ומדויקת למי שבאמת צריך אותנו.

# data[].attributes.headline
לימוד בחברותא

# data[].attributes.subject
לימוד בחברותא

# data[].attributes.body
הלימוד בחברותא יוצר חידוד ושנוניות בחומר ,מפתח שיח ,העמקה ושיתוף פעולה בפרט שצריך להגיש מטלה בסוף הלימוד=לימוד בחברותא יוצר העצמה.

# data[].attributes.headline
למידה בחברותות

# data[].attributes.subject
למידה בחברותות

# data[].attributes.body
הלמידה בחברותות מאוד מאוד מוצלחת ,הקבוצה מפרה אחד את השני ,ובסוף השיעור כל קבוצה צריכה להראות את תוצרי הלמידה

# data[].attributes.headline
יחידת הוראה בנושא פתיח

# data[].attributes.body
יחידת הוראה בנושא פתיחה לציר הזמן-

על גבי השולחן רפרודוקציות שונות מתקופות שונות.

הכיתה בחברותא צריכה ליצור ציר זמן מהעת העתיקה ועד ימינו.

לאחר בנית ציר הזמן כל תלמידה בקבוצה בוחרת לזהות בעזרת גוגל מספר יצירות ( שם היצירה והתקופה). הכיתה כולה בודקת את עצמה ובונה את ציר הזמן, תוך הסבר מדוע נבנה כך.

התלמידות שיתפו פעולה- היתה תחושה של רצון להצלחה קבוצתית ולמידה משמעותית, התבוננות ושימוש באפליקציה פשוטה לשם הבהרות.

# data[].attributes.headline
אני מלמדת הלכה בכיתה ש

# data[].attributes.body
אני מלמדת הלכה בכיתה שלי וידוע שהכתבה זו לא הדרך האידיאלית ללמד בלשון המעטה.

החלטתי לעבור מהוראה להנחיה בקבוצות.

החלטתי שאת השיעור אני פותחת בלימוד קצר שיביא רקע על הנושא הנלמד אותו הבנות לומדות בקבוצות

כך שאני לא מקור הידע.

אח"ג הבאתי לכל קבוצה שתי חפיסות קלפים שיצרתי, חפיסת שאלות וחפיסת תשובות והמשימה של כל קבוצה הייתה להתאים בין השאלה לתשובה. בסוף השיעור כל קבוצה הציגה לכיתה את השאלות והתשובות וכך בעצם סקרנו בצורה עצמאית וחוויתית את כל יחידת החומר הנלמד.

מומלץ בחום לשכפל את ההצלחה הזו בכל מקצוע רב מלל

# data[].attributes.headline
פתיחה לציר זמן ומרחב - עבודה בקבוצות

# data[].attributes.subject
פתיחה לציר זמן ומרחב - עבודה בקבוצות

# data[].attributes.body
1. יחידת תוכן: שיעור פתיחה לנושא ציר זמן ומרחב באמנות - יחידת לימוד שבה התלמידות.ים לומדות.ים את ציר הזמן המערבי הקאנוני דרך מוטיב חוצה-תקופות (אני בחרתי ב"בריכה"), ולקראת עבודה קבוצתית שבה כל קבוצה תחקור מוטיב לבחירתה ב-3 יצירות מציר הזמן המערבי ו-3 יצירות מציר המרחב.

2. המיומנות שבחרתי להתמקד בה: עבודה בקבוצות - מיומנות שעד כה לא שילבתי בצורה מובנית בהוראת תולדות האמנות.

3. הפעילות: הדפסתי כרטיסיות עם יצירות אמנות הקשורות למוטיב "בריכה" ממגוון תקופות. כל קבוצה קיבלה את אותו סט כרטיסיות ונדרשה לסדר אותן על ציר זמן כרונולוגי - מתוך התבוננות, שיח קבוצתי וקבלת החלטות משותפת. בסיום כל קבוצה הציגה את הסדר שבחרה, ועשינו דיון כיתתי קצר שהעלה פרשנויות שונות ושיחות על האופן שבו קוראים יצירת אמנות.

מידת ההצלחה: הפעילות הצליחה מעבר לציפיות! התלמידות.ים נהנו, היו מעורבים ופעילים, ובסיום ביקשו במפורש שיעורים נוספים בפורמט הזה. זה אישר לי שעבודה בקבוצות סביב חומר ויזואלי יוצרת מעורבות שקשה להשיג בשיעור פרונטלי.

# data[].attributes.headline
חשיפה למדעים בלמידה עצמית ובחירה מקסימלית 

# data[].attributes.subject
חשיפה למדעים בלמידה עצמית ובחירה מקסימלית 

# data[].attributes.body
אני מתכננת להעביר תכנית של חשיפה למדעים שונים ללמידה עצמאית. אני מתכננת לאחר מפגש הסבר וחשיפה שכל תלמיד ותלמידה יבחרו 30 שעות ל קורסים מגוונים בנושאים שונים במדעים וילמדו לבד באתר ייעודי דומה לכוורת ושהם יגישו מטלות מסכמות על כל קורס. יהיה מנחה שילווה ומפגשי הנחיה שבהם ידונו על נושאים שונים במדע ויהיו גם הרצאות אבל רוב הלמידה תתבצע באופן אישי.

# data[].attributes.headline
תמארה מור חלוקת

# data[].attributes.body
תמארה מור

חלוקת דפי עבודה על הנושא הנלמד

לבקש מהתלמידים לפתור את השאלות בדף העבודה

עברתי בין התלמידים בזמן שהם עסקו בפתרון

מאתגר לתלמיד ויותר נוח ומתאים למורה

# data[].attributes.body
הילה: לימוד עצמאי של התקופה הפוסט מודרנית באמנות, עיבוד המידע בסוף השיעור ומשוב מיידי בשבילי. 3 מאפיינים יחודיים של האמנות הזו , 2 יצירות שסיקרנו אותי, 1 שאלה פתוחה: מה לדעתכם יאפיין את סגנון האמנות הבא? אפשר להמשיך מזה לturn and talk

# data[].attributes.headline
מפת חשיבה עדי ברטמן

# data[].attributes.subject
מפת חשיבה עדי ברטמן

# data[].attributes.body
אני מציעה לתלמידים עבודה עם מפת חשיבה בתהליך החשיבה על נושא לפרוייקט גמר. אני עושה את זה 3 פעמים.

שלב 1 התלמיד עושה לעצמו מפתח חשיבה.

שלב 2 התלמידים כותבים אחד לשני על מפת חשיבה

שלב 3 התלמיד מסתכל במה שעשה ובמה שהציעו לו ומייצר מפת חשיבה משולבת

# data[].attributes.headline
למידה דיפרנציאלית באמנות (אשרת בנתור)

# data[].attributes.subject
למידה דיפרנציאלית באמנות (אשרת בנתור)

# data[].attributes.body
יחידת התוכן שאלמד תהיה ציר זמן ומרחב למשך 4 שעורים לפחות. לאחר סקירה יחסית מהירה שאני מציגה בפניהם של התקופות השונות באמנות המערבית, אחלק את הכיתה לזוגות (8 תלמידים בכיתה 4 זוגות). על השולחן אפרוש תמונות של יצירות שונות העונות לנושאי חתך שונים (דיוקן, בעלי חיים, דמות האדם טבע דומם וכד') התלמידים יבחרו יצירות שמתחברות סביב נושא החתך שהם בחרו (כל זוג בוחר נושא חתך אחר) והם יוצאים לחקר הנושא באמנות המערבית ובהמשך גם בתרבויות אחרות. בהמשך הם יצרו מצגת ויציגו אותה בפני חבריהם לכתה.

# data[].attributes.headline
למידה בקבוצות

# data[].attributes.subject
למידה בקבוצות

# data[].attributes.body
אני בחרתי בשילוב של למידה עצמאית ולמידה בקבוצות בהוראת ציר זמן של תולדות האמנות. כל צוות היה צריך לחקור תקופה, ולעצב דף מידע עליה במצגת שיתופית. לאחר מכן כל צוות הציג את הדף שלו, כך שנבנה רצף כרונולוגי

# data[].attributes.headline
למידה דפרנציאלית- כרטיסיות לימוד לקבוצות

# data[].attributes.subject
למידה דפרנציאלית- כרטיסיות לימוד לקבוצות

# data[].attributes.body
אני מלמדת אמנות חזותית וכן משתמשת הרבה בהוראה דיפרנציאלית וחלוקת כיתות לקבותות שעובדות על פרוייקטים שונים. אני החלטתי להשתמש ברעיון של חלוקת כרטיסיות לאפקט המישחוק והתאמה לסיטואציה הבלתי צפוה- כחלק מהקניית מיומנויות חשובות של העידן העתיד- כפי שתואר במאמרים שביחידה. הכרטיסיות יהיו מוקדשות לתורת הצבעים וכל קבוצה תקבל אתגר יצירה אשר בסוף תשתף עם שאר הקבוצות , כך שבפועל תהיה גם למידה עצמית ולמידה בחברותא.

# data[].attributes.headline
למידה בחברותות

# data[].attributes.subject
למידה בחברותות

# data[].attributes.body
הכנתי לתלמידות דפי עבודה, נתתי להן לעבוד עצמאית ועברתי ביניהן לעזרה ובדיקה. כך היו הרבה יותר אקטיביות! זה היה מוצלח מאד. עד כדי כך שבשיעור אחר תלמידה עייפה ביקשה שפשוט אדבר והן יקשיבו, כלומר תני לנו מנוחה מעבודה..

# data[].attributes.headline
למידה עצמית 1,2,3

# data[].attributes.subject
למידה עצמית 1,2,3

# data[].attributes.body
בחרתי בנקודה של למידה עצמית לשיעור תנ"ך.

לעיתים יש פסוקים קשים וזה גורם לתלמידות להירתע מלימוד עצמי.

שלוש - התלמידות יכתבו 3 פרטים שלומדים מהפסוקים על הנביא

שתיים - התלמידות יכתבו 2 דמויות נוספות שמופיעות בפסוקים

אחד - התלמידות יציינו שאלה אחת שיש להן על הפסוק(קושי בהבנת מילים/מהות)

# data[].attributes.headline
למידה בחברותא

# data[].attributes.subject
למידה בחברותא

# data[].attributes.body
נתתי לתלמידים דף מקורות , הם למדו בזוגות ולבסוף הכינו שקף מצגת להציג בפני חברי הכיתה, היה מהמם

# data[].attributes.headline
מ הוראה פרונטלית להנחיה בקבוצות

# data[].attributes.subject
מ הוראה פרונטלית להנחיה בקבוצות

# data[].attributes.body
לעבור מהוראה פרונטאלית להנחיה בקבוצות קטנות,גם במקצוע שלי באומנות,בהוראה מתקנת ובכל מקצוע.ללמד בקבוצות קטנות בצורת הנחייה כדי לקדם למידה עצמית דפרנציאלית ויצירתיות.

לפי דעתי בעידן הטכנולוגי המשתנה שאנו חיים בו,התלמידים חשופים לעולם מגוון ועשיר והם הפכו להיות גם.מה שמתאפשר יותר בהנחייה בקבוצות קטנות להגיע לעולמם הנסתר של כל ילד וילד ולשפוך אור,דבר שנהיה יותר ויותר קשה בכיתה גדולה והוראה פרונטאלית.

# data[].attributes.headline
למידה בחברותא

# data[].attributes.subject
למידה בחברותא

# data[].attributes.body
בשיעור תורה אני אוהבת להשתמש בכלי זה בכדי לתת לילדים התנסות אישית עם החומר וזה זמן עבורם ללמוד ולהתנסות בעצמם.

אנחנו עושים חברותות עם כיתות גבוהות יותר, והם מאד נהנים!

# data[].attributes.body
למידה עצמית

אני בחרתי בלמידה עצמית, בצורה טיפה שונה.

אחד מהשיעורים שאני מלמדת זה פרשת שבוע, ומה שמאפיין את המקצוע הזה זה שכל שנה לומדים את אותם סיפורים, זאת אומרת שהתלמידים כבר די מכירים. בתחילת שנה כשהתחלתי ללמד אותם ראיתי כמה הם יודעים וכמה הם כמהים לשתף מהידע להם, ולכן החלטנו לעשות דבר כזה, שכל פעם אני בוחרת תלמיד או שניים שיכנו את פרשת השבוע וילמדו בכיתה וכמובן שימצאו מה המסר מאותה פרשה (תמיד יש- תורה מלשון הוראה)

ההצלחה של זה ממש טובה, התלמידים מתלהבים מיזה מאוד ומחכים כל פעם ליום שישי בשביל למסור את השיעור, אני זוכה לקבלת פנים נרגשת כל שבוע מחדש, וזה נורא מרגש אותי כי זה השיעור היחיד שאני מלמדת אותם במהלך השבוע.

הייתי ממליצה לכל מי שמלמד שיעור בסגנון הזה שישתמש בכלי הזה, זה מדהים.

# data[].attributes.body
חלוקה לקבוצות, הילדים מאוד נהנווו

# data[].attributes.body
חילקתי את התלמידים לקבוצות וכל קבוצה קיבלה חלק דיבור אחר. תלמידי הקבוצה למדו על חלק הדיבור שקיבלו וחיברו תרגיל לתרגול. לאחר מכן, כל קבוצה לימדה בפרזנטציה את חחק הדיבור שקיבלה וכך בעצם כל התלמידים למדו במורה חוויתית את כל חלקי הדיבור שהיינו צריכים.

# data[].attributes.headline
למידה בחברותא

# data[].attributes.subject
למידה בחברותא

# data[].attributes.body
בלמידה בחברותות אפשר להשתמש ברוב המקצועות השונים, הלמידה שאני יישמתי: בשיעור תנך, חילקתי לתלמידות דף מקורות ללמידה בחברותא, כל זוג בנות היה צריך ללמוד את הדף ולענות על השאלות המנחות שמצורפות אליו, הם נדרשו ללמוד יחד ולשתף רעיונות תוך הקשבה הדדית.

מידת ההצלחה:
הצליח מאוד – רוב התלמידות לקחו חלק פעיל, שמעו זו את זו והצליחו להגיע ללימוד משותף ומשמעותי.

תגובות תלמידים:
התלמידות נהנו מהעבודה המשותפת, הרגישו שהן יכולות לתרום לקבוצה. חלקם אף ציינו שהחברותא עזרה להם להבין נקודות מבט שונות.

המלצה לקוראים:
מומלץ לנסות פעילויות דומות – הן מפתחות מיומנויות חברתיות משמעותיות, מגבירות מעורבות, שיתוף פעולה ומחזקות את תחושת השייכות והביטחון העצמי של התלמידים.

# data[].attributes.body
הכלי שהשתמשתם בו - שימוש בחוזה, תקנון.

מידת ההצלחה שלכם - במידה רבה.

בכל תחילת שנה אני מקדישה מספר שיעורים שיחד עם התלמידים אנחנו אומרים מה ההתנהגות המתאימה בכיתה. כותבים משפטים בלשון חיובית ובאמת רושמים תקנון.

לאחר שסיימנו, מדפיסים וכל התלמידים והצוות חותמים על התקנון .

# data[].attributes.headline
לימוד בחברותא

# data[].attributes.subject
לימוד בחברותא

# data[].attributes.body
ספר הלימוד שלנו כולל סיפורים רבים, מעניינים אך ארוכים ומורכבים עבור חלק מן התלמידים. לפיכך, כדי להקל על הבנת הטקסטים ולהפוך את השיעור למעניין יותר, באופן המעודד מעורבות ופעילות של התלמידים, בחרתי לשלב את שיטת הלימוד בחברותא. התלמידים מתחילים בקריאה אישית ופעילה של הסיפור, במהלכה הם מסמנים קטע לא מובן, קטע משמעותי ושאלה על אחת הדמויות. לאחר מכן הם עובדים בזוגות, מבהירים זה לזה קטעים קשים, מפרשים יחד דמות או אירוע תוך הסתמכות על הטקסט, ומנסחים שאלה פתוחה המעודדת חשיבה ביקורתית. בהמשך מתקיים שיתוף במליאה, שבו כל חברותא מציגה תובנה או שאלה. לבסוף התלמידים מבצעים רפלקציה אישית קצרה על תהליך הלמידה. לאורך כל התהליך מודגשות מיומנויות של קריאה פעילה, שיח דיאלוגי, הקשבה, שיתוף פעולה, ניסוח טיעון מבוסס טקסט, חשיבה ביקורתית ומודעות ללמידה.

סביר להניח שהתגובות של התלמידים יהיו מגוונות אך ברובן חיוביות, ותלויות בגיל, בהרגלי הלמידה שלהם ובאופן ההנחיה. כך זה בדרך-כלל נראה:

רבים מהתלמידים יגיבו בתחושת מעורבות גבוהה יותר לעומת למידה פרונטלית, משום שהחברותא מאפשרת להם לדבר, לשאול ולהתלבט בלי “פחד לטעות” מול כל הכיתה. תלמידים שמתקשים בקריאה או בהבנת טקסט לרוב יחושו ביטחון כשהם יכולים לברר ולהיעזר בחבר, ואילו תלמידים חזקים ירגישו סיפוק מכך שהם מסבירים ומחדדים את הבנתם.

חלק מהתלמידים עלולים בתחילה לחוות אי־נוחות או בלבול, בעיקר אם אינם רגילים ללמידה פתוחה או לשאלות שאין להן תשובה אחת נכונה. עם זאת, כאשר המשימות ברורות והציפיות מוגדרות, גם תלמידים אלה נוטים להסתגל ולהפוך פעילים יותר.

# data[].attributes.headline
למידה בחברותות

# data[].attributes.subject
למידה בחברותות

# data[].attributes.body
למידה בחברותות, זה שהו שכמורה חששתי ממנו, בעיקר מכך שהתלמידים לא באמת יעבדו וינצלו את הזמן לדיבורים.. ניסיתי לעשות זאת השבוע ושמחתי לגלות שלמרו האתגרים הייתה למידה משמעותית והם אהבו את הרעיון.היותלמידים אמנם שפחות עבדו אבל סה"ג הייתה אוירה של למידה בכיתה והם השלימו את המטלה (זה עזר לי שהקצבתי להם לעשות את המשימה ולהגיש עד סוף השיעור..)ממליצה להגדיר משימה אותה הם צריכים להגיש ע"מ שידורבנו לעבוד

# data[].attributes.headline
למידה בחברותא

# data[].attributes.subject
למידה בחברותא

# data[].attributes.body
מעגל השנה- למידה על הרקע ההסטורי של חג חנוכה. הלכות ומנהגים.

מיומנויות - למידה עצמאית, הקשבה, התנסות.

בשיתוף פעולה עם כיתה אחרת- נחלק את התלמיידים לקבוצות קטנות הם יקבלו דף מידע על שמן זית והוראות לניסויים מדעיים. בשיתוף פעולה בקבוצה התלמידים יגלו את תכונות השמן וסגולותיו ויקשרו זאת לסיפור נס חנוכה

# data[].attributes.headline
למידה בחברותא

# data[].attributes.subject
למידה בחברותא

# data[].attributes.body
הלמידה בחברותא יכולה להועיל בהמון מרחבים בטח אם משווים אותה ללמידה פרטנית. הלמידה בחברותא מפרה את שני הלומדים וביחד הם יכולים להגיע לתובנות שלא בהכרח היו מגיעים לבד. והרי כבר נאמר " אין סכין מתחדדת אלא על ירך חברתה".

# data[].attributes.headline
למידה דיפרנציאלית

# data[].attributes.subject
למידה דיפרנציאלית

# data[].attributes.body
אני משתמשת הרבה בשיטה זו.

כך אני מגיעה לכלל התלמידים באופן אישי.

כל תלמיד עובד ברמה הלימודית המתאימה לו.

# data[].attributes.headline
יורם - פינוי החלל בכיתה מהמורה לתלמידים

# data[].attributes.subject
יורם - פינוי החלל בכיתה מהמורה לתלמידים

# data[].attributes.body
בשיעורי חנ"ג בהם המורה מאוד דומיננטי ושולט בשיעור במרחב גדול יחסית בחרתי לקדם מיומנות זו לאפשר את החלל בכיתה לתלמידים מכיוון שאני מרגיש שאני מאוד דומיננטי בשיעור ולפעמים יתר על המידה... ולכן חשוב לי פינוי החלל לטובת התלמידים...בחרתי בפעילות בה אני אתן לתלמידים חפץ מסוים (חישוק, כדור טניס, כדור ספוג) ויאפשר להם בחירה אישית של פעילות עם אותו חפץ בלי הנחיות שלי. כמובן שאגדיר בתחילת הפעילות את כללי המשמעת והבטיחות. לאחר מכן התלמידים עברו לעבודה בזוגות על מנת לייצר שיתוף פעולה וחשיבה על פעילות בזוגות. התלמידים מאוד התלהבו וזרמו עם העצמאות והבחירה ללא התערבות המורה, אבל כמובן שאני צריך להתערב מדי פעם ומשתדל רק בנושא זהירות וסדר.המלצה לקוראים- לפעמים לשחרר קצת את החבל- אבל לא יותר מדי...

# data[].attributes.headline
מיטל סהר -אני בחרתי למ

# data[].attributes.body
מיטל סהר -אני בחרתי למידה דיפרנציאלית

לימוד נושא בדרכים שונות ועל ידי הפעלת חושים שונים.

למשל לימוד על חנוכה גם מתוך טקסט, גם מתוך סרטון, גם על ידי חקירת השירים של חנוכה, גם על ידי יצירת דגם של גבר שקשור לחנוכה, הרכבת פאזל שכשמרכיבים אותו מגלים משהו על חנוכה.

בסיום כל תלמיד יכתוב לאיזו פעילות הכי התחבר ולמה. כך גם נכיר איזו דרךלמידה הכי טובה לכל תלמיד.

# data[].attributes.body
לדעתי חברותא זו מיומנות חשובה מכיוון שמעודדת שת"פ, הקשבה, חשיבה ביקורתית ולמידה משותפת.

אני מחלקת את הכיתה לקבוצות, כל קבוצה מקבלת דף מידע על מדינה וטאבלט.

עליהם לקרוא את דף המידע לענות על שאלות ומשימות והם יכולים להעזר גם בטאבלט.

לאחר מכן כל קבוצה מציגה את התשובות לשאלות לגביי אותה המדינה וכך כל הכיתה לומדת על מספר מדינות.

# data[].attributes.body
תמיד מזכירה לתלמידי את הספר של דר' סוס אם יוצאים מגיעים למקומות נפלאים... ואכן מפת החשיבה מאפשרת לעבות נושא נלמד בצורה יצירתית לא שגרתית שנטמעת בזיכרון בצורה חוויתית

# data[].attributes.headline
למידה עצמאית וומכוונת 

# data[].attributes.subject
למידה עצמאית וומכוונת 

# data[].attributes.body
למידה עצמאית גורמת לתלמידים להיות אחראים ועצמאיים ומעלה את תחושת הביטחון העצמי .

אחרי שאני מלמדת את הטקסט נותנת לתלמידים משימות שמאפשרת להם לתרגל לבד . כמו שאלות על הטקסט וגם פירוש המילה בטקסט וגם לדעת לכתוב חיבור קצר ולנסות לבד.

אני חושבת שזה מאתגר אותם וגם יגרום לתלמידים להתחבר לנושא ולדעת לפתור כל השאילות .

# data[].attributes.headline
שיעור דיפרנציאלי .

# data[].attributes.subject
שיעור דיפרנציאלי .

# data[].attributes.body
שיעור דיפרנציאלי הוא שיעור שמאפשר לי כמורה להתאים את ההוראה לצרכים של הילדים ולסגנונות הלמידה וגם היכולת שלהם השונות של התלמידים במקום ללמד את כולם באותה צורה.

# data[].attributes.headline
רוני שויגר אלדר- חוזה כיתתי

# data[].attributes.subject
רוני שויגר אלדר- חוזה כיתתי

# data[].attributes.body
בשיעור חינוך ערכנו חזוה כיתתי ובו כל הערכים והנורמות שאנו מצפים שיהיו בכיתתנו.

דיון נעשה על ידי שאלות מנחות ובהשתתפות התלמידים.

# data[].attributes.headline
אסטרטגיית 1 2 3

# data[].attributes.subject
אסטרטגיית 1 2 3

# data[].attributes.attachment_link.title
אסטרטגיית 1 2 3

# data[].attributes.body
למידה עצמית היא אחד הכלים המרכזיים להתפתחות אישית ומקצועית בעידן הנוכחי. היא מאפשרת לכל אדם להרחיב את ידיעותיו בזמנו החופשי ועל פי תחומי העניין שלו, ובכך מחזקת את תחושת המסוגלות והביטחון ביכולתו ללמוד ולהתקדם.

מעבר לרכישת ידע חדש, למידה עצמית מעודדת סקרנות, חשיבה פתוחה וחיפוש אחר הבנה עמוקה יותר. היא גם מאפשרת גמישות רבה, שכן כל אחד יכול לבחור את הדרך והקצב שמתאימים לו.

בעולם המשתנה במהירות, היכולת ללמוד באופן עצמאי הופכת למשאב חיוני. היא מסייעת להסתגל למציאות דינמית, להתמודד עם אתגרים חדשים ולהמשיך לצמוח לאורך החיים.

# data[].attributes.headline
למידה עצמית- אתן לתלמידים לבחור נושא במסגרת תרבות ישראל, וכל ילד או קבוצה תכין בתחום שהם אוהבים או מתעניינים

# data[].attributes.subject
למידה עצמית- אתן לתלמידים לבחור נושא במסגרת תרבות ישראל, וכל ילד או קבוצה תכין בתחום שהם אוהבים או מתעניינים

# data[].attributes.headline
למידה עצמית - ג'ני חמוי 

# data[].attributes.subject
למידה עצמית - ג'ני חמוי 

# data[].attributes.body
אני חושבת שאאמץ את הנושא של למידה עצמית למשל למצוא 3 נקודות דמיון בין דברים או שני הבדלים או שאלה אחת שיש להם על הנושא. אני חושבת שזה יגרום לתלמידים להתחבר יותר לנושא השיעור.

# data[].attributes.body
הייתי רוצה להעשיר את ההוראה שלי ביותר למידה עצמית. אני צריכה לגשר על הפער בין התלמידים ולחפש את הדרך שתאפשר גם לתלמידים החלשים בעלי קשיי התארגנות לקחת חלק בלמידה עצמית, אולי בהתאמה לתחומי העניין שלהם.

# data[].attributes.body
לאחר שיעור ערבית של הקניה ותרגול. ביקשתי מהתלמידים לענות על משוב בFORMS שאני בניתי דרך "למידה עצמית 3,2,1" אני נדהמתי מהתשובות של התלמידים וראיתי עד כמה מהתשובות שלהם אני יכולה ללמוד ולהעביר שיעורים בדרך אחרת- הדרך שלהם! וכל זה יוביל לגישה גמישה יותר בכיתה שתגרום לאווירה יותר מהנה.