# data[].attributes.body
„Metoda Montessori” este adresată în special

copiilor până la vârsta de 12 ani

# data[].attributes.body
Se caracterizează prin:

– situarea copilului în centrul atenţiei,copilul se construieşte singur;

– rolul educatorului este să observe şi să asiste; el nu intervine;

– mediul în care copiii învaţă este alcătuit din materiale

confecţionate special pentru ei;

– grupa Montessori e formată din copii cu vârste cuprinse între

0 şi 3 ani, 3 şi 6 ani (Casa dei Bambini), 6 şi 9 ani şi 9 şi 12 ani;

# data[].attributes.body
-a creat cele patru cicluri de învățământ, și noi, la rândul nostru, învățând prin acest sistem

- a introdus educația conformă cu natura și cu vârsta copilului, cadrele didactice folosindu-se de mediul din jur pentru o predare mai schematică, pe înțelesul tuturor

- a adus la cunoștință metodele inductive: analiza, comparația, observația și experimentul), iar educatorii din ziua de azi folosesc zilnic aceste metode

- democratizează învățământul, schematizându-l pe clase, lecții, materii

Luchin Nada, Cernuș Ștefan, Șerban Oana

# data[].attributes.body
Rezultatele metodei Montessori: inițiativă, spirit de cooperare şi negociere, încredere şi respect de sine, dorința de a învăţa, atitudini pozitive faţă de şcoală, autodisciplină și responsabilitate.

# data[].attributes.body
1. El a concluzionat ca doar educaţia şi cultura pot să conducă la ameliorarea starilor dezastroase ale țării.

Exemplu: In Romania, fara a se investi in educatir corespunzator, rata analfabetismului a ajuns la 42%.

2. Pestalozzi a elaborat teoria învăţământului elementar prezentată în lucrarea Cum îşi creşte Gertruda copiii, în care a formulat pentru prima dată principiul formativ al educaţiei.

Exemplu: La practica, la scoala, dna invatatoare i-a intrebat pe copii: la ce cred ei ca ii ajuta educatia. Copiii au raspuns ca ei cred ca ii ajuta la dezvoltarea valorilor si pentru a-i forma ca si oameni.

3. Pentru îmbunătăţirea stării culturale precare a poporului,

Pestalozzi a propus înfiinţarea următoarelor tipuri de instituții: o casă a copiilor, şcoala elementară primară, şcoala de perfecţionare pentru adulţi, seminariile pentru formarea personalului didactic.

Exemplu: Introducerea copiilor in astfel de institutii ii dezvolta social si psihic. Institutiile sunt esentiale pentru educarea poporului.

Membrii echipei: Andrițoiu Timeea; Bogdan Sofia; Suciu Sofia

# data[].attributes.headline
1. Educația trebuie să pornească de la trebuințele și interesele copilului.

# data[].attributes.subject
1. Educația trebuie să pornească de la trebuințele și interesele copilului.

# data[].attributes.body
ex: profesorul observa ca elevii sunt pasionați de animale. Pentru a nu-i obosi cu informații, îi implică într-un proiect de îngrijire a animalelor.

2. Jocul este principala metoda prin care copilul poate invata eficient.

Ex practic: la orele de limbi străine, profesorul poate propune jocuri de rol, pentru ca elevii să folosească vocabularul în situații reale.

3. Copilul nu este un adult în miniatură, are proprile valori și motivații.

Ex: în loc să existe doar pe datoria de a învăța, profesorul încurajează elevii să și exprime preferințele.

# data[].attributes.headline
Mihai Briana , Dumitru Ana ,Bercea Alexia 

# data[].attributes.subject
Mihai Briana , Dumitru Ana ,Bercea Alexia 

# data[].attributes.body
-el pune bazele unei pedagogii a

centrelor de interes.

Ex: grupele pe domenii la grădiniță

-centrul de hrănire și consum

Ex: nevoile primare

- centru de apărare contra diverselor pericole

Ex: instinct de apărare

-centru de muncă și de odihnă

Ex: activități cotidiene

-centrele depind de vârsta elevilor

Ex: distribuirea elevilor pe clase și pe grupe

-centrele duc la activități practice

Ex: săptămâna altfel

# data[].attributes.body
Unele dintre ideile sale pe cere le-a evidentiat au fost:

Materiile trebuie să fie concordante cu interesele copilului și centrate pe elevi nu pe teme;

Putem afirma din participarea la practica observativa ca au existat momente in care educatoarele si-au schimbat abordarea in fuctie de interesele copiilor pentru a le atrage atenția, in special la gradinita.

Atmosfera școlii trebuie să fie democratică;

Indradevar majortatea scolilor moderne sunt bazate pe aceasta idee, fiind liberi sa-si exprime părerea

Sarcinile trebuie să fie relatate copilului, sprijinite pe experiența sa și oferite atunci când el este gata pentru ele; In special la scoala nu punea presiune pe copii si le explica in ritmul lor.

Învățarea devine reală când se problematizează pentru copil materialul;

# data[].attributes.body
Didactica tradițională pune accentul pe predare și pe rolul profesorului .

Didactică modernă afirmă rolul acțiunii in învățare , aduce în prim plan atât profesorul cat și elevul în cadrul acțiunii de predare-învățare

Didactică postmodernă impune o altă paradigmă a predării ,învățării și evaluării

# data[].attributes.body
-am observat ca sălile de clasă sunt decorate și pregătite pentru copii, astfel fiecare dintre aceștia se dezvoltă pe cont propriu.

-totodată copiii sunt împărțiți pe grupe de vârstă.

# data[].attributes.body
In lucrarea Emil sau despre educaţie

(1976), prin care Rousseau idealizează

10

copilul spontan şi liber, care se dezvoltă în acord cu natura sa.

interioară.

# data[].attributes.body
iar tu trebuie

să-l faci să înţeleagă lucrurile, să-i deştepţi cu dibăcie această

dorinţă şi să-i pui la îndemână mijloacele de a o satisface” (Emil,

sau despre educaţie, p. 160).