# data[].attributes.headline
Põhiline täiskasvanu tunnus on oskus täita erinevaid sotsiaalseid rolle.

# data[].attributes.subject
Põhiline täiskasvanu tunnus on oskus täita erinevaid sotsiaalseid rolle.

# data[].attributes.body
Oluline on alustada millegi uue õpetamisel õpitava asja tutvustamisega.

# data[].attributes.body
Sissejuhatus, probleemi püstitamine, õpiobjektis käsitletavast lühiülevaate tegemine, õpitava rakendusvõimaluste tutvustamine. Võimalusel õpilaste kaasamine küsimustega teemal, mida nad juba teavad sellest asjast.

# data[].attributes.headline
4. Kuidas toetada? Olles teadlik eelpool kirjeldatust, mida saab andragoogina oma õppeprotsessides teha. Võimaliku tegevuse, tehnika või meetodi kirjeldus.

# data[].attributes.subject
4. Kuidas toetada? Olles teadlik eelpool kirjeldatust, mida saab andragoogina oma õppeprotsessides teha. Võimaliku tegevuse, tehnika või meetodi kirjeldus.

# data[].attributes.body
Me teame, et uued teadmised ja seosed tekivad kui ajus neuronid moodustavad omavahel uusi ühendusi ehk sünapseid. Liitekoha ümber tekib müelliinkiht. Mida rohkem uut teavet kasutatakse, seda paksemaks see kiht muutub ja seda automaatsemaks mingi tegevus või teadmine muut

# data[].attributes.body
Tähtis on korrata uut teavet, tunni lõpus, järgneva tunni alguses. Sealjuures on tähtis seoste loomine tegevuse ja uue õpitu vahel. Olenevalt õpitavast asjast praktika läbimängimine. Meeles pidada, et emotsioon aitab ajul õppida - nt. kiituse näol, erinevate lugude vestmine läbi näidete, väikese huumori või nalja toomine õppesse.

# data[].attributes.body
Õppimine on pikk protsess mis kestab pigem kuid ja aastaid.  Võime omandada väikesi tegutsemisviise, eraldiseiseisvaid üksikfakte või madala keerukusega eesmärke vaid mõne minutiga, kuid kiire õppimine on petlik. Kui uus materjal ei ole just olulise tähendusega või hädavajalik, siis kuulub see peagi kustutamisele. Uue valdkonna oskustele
kulub u 50-100 h harjutamist, tippekspertsuse tase u 10 000h so 8-10 aastat.

# data[].attributes.body
Eelnevalt õpitu kordamine ja aktualiseerimine. Enesekontrollitestid eelteadmiste kontrolliks, harjutused eelteadmiste aktiveerimiseks.

Mõtlemisülesanded, praktilised ülesanded, refleksiooniülesanded.

# data[].attributes.body
Õppijale vajalik, et saada aru, mis hästi, mis halvasti ja kus on arengukohad. Võimalus oma vigadest õppida.

# data[].attributes.body
Tagasidestamine peaks olema konstruktiivne ja jõustav. Õppija tugevamate külgede märkamine, rõhutamine, need on ka olulised. Nõrgemate külgede motiveeriv suunamine. Mitte liiga kriitiliselt suhtuda. Võib läheneda hamburgeri meetodiga- alustada heast, tuua välja parandamist vajav ning lõpetada positiivsega. Samas, ehk alati polegi vaja midagi kehvasti öelda. Eriti kui on näha, et inimene on andnud enda parima õppeprotsessis.

# data[].attributes.body
Täiskasvanud on vähem avatud muutustele. Neil on oma kindel arvamus elust ja maailmast, kuidas asjad toimivad või peaksid toimima. Selline jäik olek on suur inimese arengu vaenlane. Täiskasvanud õppijad ei soovi nii kiiresti oma tõdedest loobuda.

# data[].attributes.body
Avatud küsimuste esitamine ja nende vajalikkuse teadvustamine. Juhendaja/koolitaja/õpetaja rolliks on püüda muuta või avardada mõttemaailma. Selles on oluline osa selgitamisel, miks mingi asi ja milleks vajalik on.

# data[].attributes.body
Astangu Kutserehabilitatsiooni Keskus. (2022). Kovisioon – praktiline juhendmaterjal kolleegidevahelise nõustamise korraldamiseks. Loetud aadressil: https://www.astangu.ee/sites/default/files/media/To%CC%88o%CC%88vahend__4_moodul_2_Supervisioon_ja_kovisioon.pdf

Haukka-Leis, K. (2022). Teemaportfoolio. Täiskasvanu õppimist mõjutavad tegurid. Tallinn: Tallinna Ülikool

iFightDepression (2022). Mis on noorukiiga? Loetud aadressil: https://ifightdepression.com/et/noortele/mis-on-noorukiiga

Illeris, K. (2007). How we learn. Learning and non-learning in school and beyond. Routledge

Intense.ee(2022). Veebikursus üleminekutreeneritele. Loetud aadressil: https://intense-eu.info/courses/online-kursus-uleminekutreeneritele/lessons/enesemaaratlemise-teooria/

Laherand, M-L. (1993). Erik Eriksoni psühhosotsiaalse arengu teooria. Kooliuuenduslane, 50−60.

Leppiman, A. (2022). Andragoogika õppekava. Õppimine nooruki- ja täiskasvanueas. [Õppematerjalid]. Tallinn: Tallinna Ülikool.

Matrov, M. (2022). Andragoogika õppekava. Andragoogi professioon. [Õppematerjalid]. Tallinn: Tallinna Ülikool.

Merriam, S. B. (2005). How Adult Life Transitions Foster Learning and Development. NEW DIRECTIONS FOR ADULT AND CONTINUING EDUCATION, 108, 3–14.

# data[].attributes.headline
Ennastjuhtiva õppija tunnused ja andragoogiline toetamine

# data[].attributes.subject
Ennastjuhtiva õppija tunnused ja andragoogiline toetamine

# data[].attributes.body
Vastuolud kogemuste ja mõistmise vahel

# data[].attributes.body
Põhineb D. Kolb'i kogemuslikul õppimisteoorial. Koolituse läbimine ei tähenda automaatselt, et on omandatud uusi teadmisi. Õppija ülesanne on reflekteerida omandatatud uut kogemust/infot seostades olemasolevate teadmistega. Tähtsad on vastuolud kogemuste ja arusaamade vahel.

# data[].attributes.body
Vaadelda praktilisi tegevusi/õpitut, lasta seletada, sobivusel lasta ette näidata, kuidas on kogemust mõistetud ja vastu võetud.
Eelnevad tegevused peaksid olema planeeritud ja ellu viidud moel, mis pakuks igale õppijale võimalust õppida talle kõige sobivamal viisil.

# data[].attributes.body
Õpilasi on vaja toetada lähtuvalt antud faasist, milles nad hetkel asuvad. Tema õppemotivatsioonist aru saamine tähtis. Andragoogil peavad olema tugevad eelteadmised. Oluline roll on toetamisel ja kokkulepetel.

# data[].attributes.body
Ei piisa ainult teoreetilis-filosoofilisest õppest, vaid nad vajavad midagi, mida saavad ka reaalsesse ellu kaasa võtta ja päriselt rakendada. Õpitu peab neid kuhugi suunama. Nad vaatavad küll tulevikku, aga pigem siiski lähitulevikku, mitte kuhugi tohutusse kaugusesse.

# data[].attributes.body
Olkordade läbimängimine läbi

seoste tekitamine.

# data[].attributes.body
Info jääb meelde siis, kui mõistus teeb stiimuliga midagi aktiivselt! Aju ei ole õppimise ajal kunagi passiivne. Aktiivsuse põhimõte on kooskõlas seostamisega.

# data[].attributes.body
Kaasata õppijat mistahes õppeprotsessis läbi erinevate küsimuste esitamise, panna ta mõtlema ja arutlema käsitluses oleva teema üle.

# data[].attributes.body
Uue materjali omandamine on tõhusam kui teha vahele pause või veel parem kui jagada see ära nädala peale. Sama kehtib ka uute oskuste omandamisel.

# data[].attributes.body
Vajalik pauside tegemine õpetamise käigus. Intensiivsema ja olulisema õpiosa vahele pikkida kergemaid teemasid.

# data[].attributes.body
Õppeprotsessis ei suuda õppija pikalt järjest võtta omaks uut infot. Ta väsib sellest.

# data[].attributes.body
Peale 20 min on vaja mingit muutust/pausi, et ei tekiks ülekoormust. Motiveeritud õppija suudab keskenduda järgmised 15-20 min. Muutuse puhul leida võimalus lihtsamaks õppemomendiks, et aju saaks puhata või vaheldust.

# data[].attributes.body
Vastutuse andmine iseseisvaks õppimiseks.

# data[].attributes.body
Materjalide edastamine erinevate meediumite vahendusel erineval raskustasemel, juhendid peavad olema selged ja üheselt mõistetavad, olulise rõhutamine, soovitavalt viited lisa- ja abimaterjalidele.

# data[].attributes.body
Teadmiste omandamise kõige tähtsam mõjutegur on see info, mida ta juba teab. Uut teavet filtreeritakse meie olemasolevate arusaamade ja teadmiste filtri (ka valesti). Teave, mida ei saa varasemaga seostada hajub ruttu! Meie mõistus ei saa hästi hakkama korrastamata teadmistega, näide: kõige targem rahvas. ME SOOVIME LEIDA KÕIGES, MIDA ÕPIME LIIGENDATUST, SEOSTATUST JA TÄHENDUSLIKKUST.

# data[].attributes.body
Läbi arutelu ja grupitööde, erinevate ülesannete aidata kaasa seoste leidmisele uute ja varasemate teadmiste vahel. Andragoog peab mõistma, et inimene ei alusta uue asja õppimist päris nullist, vaid kogemustega. Nt. on eelnevalt selged tööks/õppeks vajalikud arvutiprogrammid, mis teeb uue asja õppimise lihtsamaks.

# data[].attributes.body
Me kõik õpime nii auditiivselt, oraalselt kui kinesteetiliselt.

# data[].attributes.body
Kasutada kombineeritud lahendusi õppe kinnistamiseks. Nt. kasutada õppimisel toetavat visuaalset ettekannet/pilti ja sinna juurde rääkida seletavat teksti. Lasta ka õppijal suuliselt või kirjalikult end väljendada, kuidas ta on aru saanud õpitavast.

# data[].attributes.body
Me peame võtma arvesse, et igal täiskasvanud õppijal on lisaks õppimisele taustal töö, pere, sõbrad, vaba aeg.

# data[].attributes.body
Võimalik kõigega arvestada, olles empaatiline ja inimlik. Erinevad kokkulepped õppetöö läbiviimiseks ja õpilasel edukaks läbimiseks arvestades ning kindlustades, et õpitu saaks efektiivselt selgeks, ei tekiks puudujääke. Kokkulepped ja võimalusel hilisemad tähtajad.

# data[].attributes.body
Enda tähtsusetuks pidamine, kus inimene ei usalda ennast ega enda võimeid. Ta võib küll küsimusi esitada, kuid ei liigu muutunud tegevuse suunas. On mõjutatud varasematest kinnistunud negatiivsetest kogemustest ja emotsioonidest.

# data[].attributes.body
Toetav suhtumine. Sobivate õpiülesannete andmine- mitte liiga kerged ega ka liiga rasked. Eesmärgiga saada enesejuhitud õppijaks. Autonoomsusele ja enesekindlusele abistamine.

# data[].attributes.body
Inimene ei võta vastutust oma elu, otsuste ja õppimise eest. Õpetajalt oodatakse valmis olevaid täpseid juhendeid, õigeid vastuseid selmet ise lahendusi otsida, võtta vastutust oma elu, otsuste ja õppimise eest.

# data[].attributes.body
Toetav suhtumine. Ülesannete andmine, loovuse võimaldamine, et õppija prooviks ise lahendusi leida. Võimalusel ülesannetele kindla aja määramine.

# data[].attributes.body
Õppija võib ise selle tulemusena mõtestada nii õppimise kui ka enda vajadusi. Süvenenult seda tehes leiab lahendusi, strateegiaid ja alternatiivseid võimalusi oma murekohtade lahendamiseks või parandamiseks. Mõtestatud õppimine võiks olla see ideaal, kuhu püüelda. Õppimise mõtestamiseks peab võtma endale tugeva ja julge rolli ning iseenda analüüsimise ja peegeldamisega vaeva nägema.

# data[].attributes.body
Andragoogi/juhendaja ülesanne on suunata reflekteerima. Refleksiooni tagasisidestades märgata pealiskaudsust või sügavuti minekut. Vajadusel innustada kasutama abistava vahendina erinevaid refkleksiooni mudeleid- nt. STARR, ALACT, Gibbs, Johns, Sibul, Saka ring.

# data[].attributes.headline
Sünnist surmani tervet elukaart/eluetappe hõlmav teooria

# data[].attributes.subject
Sünnist surmani tervet elukaart/eluetappe hõlmav teooria

# data[].attributes.body
Eriksoni teooria põhineb vanuse arenguteooriale, keskendudes eriti just laste arengu
olulisusele. Et liikuda edasi järgmisele astmele, peaksid varasemad staadiumid olema läbitud.
Igal astmel on omad keerulised ülesanded, mis toetavad arengut ja mille läbimine on oluline,
et saavutada terviklik täiskasvanu. Isiksuse kujunemist mõjutavad nii positiivsed kui ka
negatiivsed läbielamised. Kui staadiumi läbimine läheb vaevarikkalt ja ei õnnestu, siis võtab
inimene sellelt arenguastmelt kaasa negatiivsuse, millega hilisemas elus peab tegelema.

# data[].attributes.body
Andragoogina on tähtis tunda inimese psühholoogiat, et märgata ja võtta arvesse, mis situatsioonis isik asub, kas inimene läbib kriise või mitte. Oluline on toetamine ja turvalise keskkonna loomine.

# data[].attributes.body
Maslow teooria põhineb tavapärastel inimvajadustel,
mille täitmine või mitte täitmine mõjutab inimese isiksust. Maslow järgi asuvad kõige madalamal astmel füsioloogilised vajadused - vesi, toit, uni, seksuaalsus.
Turvalisusvajadused - vajadus füüsilise kaitstuse järele, rahaline sissetulek, kindel töö- on aste kõrgemal. Sotsiaalsed vajadused - suhtlemine, mille hulka kuulub vajadus armastuse järele, on veelgi kõrgemal. Sellele järgneb tunnustusvajadus - olla väärtustatud ja väärtustada
end ise. Püramiidi tipus on kõige kõrgeima taseme püüe ehk eneseteostusvajadus, mis võib olla nii sotsiaalne (nt. olla parim oma töös) kui ka isiklik.

# data[].attributes.body
Andragoog peab mõistma inimese psühholoogilisi apekte ja vajadusi. Maslow teooria on tugevalt seotud inimese motivatsiooniga.

# data[].attributes.headline
Täiskasvanut õppimisele tõukav - väline või sisene

# data[].attributes.subject
Täiskasvanut õppimisele tõukav - väline või sisene

# data[].attributes.body
Motivatsioon õppimiseks peaks tulema seestpoolt. See siiski ei teki päris nullist, vaid saab tihti alguse läbi mingite väliste tegurite või konfliktide tõttu, mis hakkavad sisemust mõjutama. Motivatsioonil on suur roll õppeprotsessides, mis aitab kaasa heade emotsioonide kogemisele õppimises, psühholoogilisele rahulolule, suureneb sügavam infotöötlus ja sisuline arusaam õpitust, lõpuks pakub seeläbi paremaid õpitulemusi.

# data[].attributes.body
Lähenedes andragoogi vaatenurgast, siis õpimotivatsiooni toetamiseks on vaja olla teadlik sellele mõju avaldavatest teguritest. Miks tuleb üldse õppimist motiveerida? Väliselt motiveerimine võib tõugata ka sisemise motivatsiooni avaldumiseni. Sel juhul oleks andragoogi oluliseks rolliks leida üles need eesmärgid, mis inimest tõukavad tegudele. Oluline osa selgitamisel, miks mingi asi ja milleks on vajalik. Vajalik hoida fookust. Tagasilanguse korral toetada vaimselt motivatsiooni taasleidmisel. Motivatsiooni hoidmine on seotud võimestava tagasiside andmisega. Õpilasele on vaja anda piisavalt väljakutseid. Jälgida tema edenemist ja vajadust abi järele.

# data[].attributes.body
Kes võiks andragoog olla täiskasvanud õppijale?

# data[].attributes.body
Õpetaja / Juhendaja

Õppimise toetaja

Arenguteel toetaja

Täiskasvanud õppija arengu toetaja

Pädevuse tõstja nii intellektuaalselt kui ka moraalselt

Käitumisharjumuste muutja

Isiku arengu ja kasvu soodustaja, muutja ja toetaja

Inimese arendaja

Suhtumise arendaja

Suhtlemise arendaja

Õppimise mõtestaja

Mõtete tasakaalustaja

Eesmärgistaja ja suuna näitaja

Nõustja ja toetaja- eesmärgist ühtne arusaam

# data[].attributes.headline
Konkreetne kogemus – uus kogemus/olukord või toimub olemasoleva kogemuse tõlgendamine.

# data[].attributes.subject
Konkreetne kogemus – uus kogemus/olukord või toimub olemasoleva kogemuse tõlgendamine.

# data[].attributes.body
⎯ Bioloogiline küpsus

⎯ Juriidiline küpsus

⎯ Psühholoogiline küpsus

⎯ Sotsiaalne küpsus

# data[].attributes.body
Füüsiline keskkond - turvaline ja avatud keskkond, tagatud on õhuliikumine, piisav valgustatus, kõigil on mugavad töövahendid, korralik tool jne.  Turvaline ja hästi toimiv füüsiline keskkond aitavad kaasa turvalise ja organiseeritud õpikeskkonna kujunemisele, kus on vähem segavaid tegureid ja fookus on kindlamalt õppimisel.
Veebipõhine keskkond - selged juhised, lihtne visuaal(mitte liiga kirju), (silma)pauside tegemine, mis läheb veebikeskkonnas tihti meelest.

# data[].attributes.body
Õpetaja/juhendaja peamine ülesanne oleks toetada õppija isikuomadusi, võimaldada kasutada vajalikke õppimisstrateegijaid ning katsetada erinevaid õpikeskkondi.
Mõnele meeldib õppimissituatsioonis arutleda asju koos kaaslasega, teine vajab hoopis üksindust ning ise asjadesse süvenemist.
Veebikeskkond nõuab õpetajalt rohkemaid digioskuseid, testimist, kas asjad töötavad, kuigi ka klassiruumis peab oskama digilahendusi kasutada. Probleemide ennetamine või "varulahendus" kui mingi tehniline asi ei tööta.

# data[].attributes.body
Temperament on üks põhjuseid, miks inimesed käituvad sarnastes olukordades erinevalt. Temperamendist aru saamine aitab mõista nii enda kui teiste tegutsemisviise. See on püsiv isikuomadus, mida väga muuta pole võimalik, kuid siiski saab arendada oma visadust ja paindlikkust, mis tuleb õppeolukordades kasuks.

# data[].attributes.body
Temperament on üks põhjuseid, miks inimesed käituvad sarnastes olukordades erinevalt. Temperamendist aru saamine aitab mõista nii enda kui teiste tegutsemisviise. See on püsiv isikuomadus, mida väga muuta pole võimalik, kuid siiski saab arendada oma visadust ja paindlikkust, mis tuleb õppeolukordades kasuks.
LOOVUS on midagi, mis edukaks õppimiseks vältimatu. Loovuse all võiks mõista õppimises viisi, kuidas inimene tõlgendab enda õpitut. Eesmärgiks ei ole ju ainult asjade pähe tuupimine. Loovust saab rakendada kõige õpitu, teooriate, analüüside, katsete jne. oskuslikus kasutamises.

# data[].attributes.body
Oluline on toetada inimese isikupära, seda mitte allasurudes. Andragoogile on vajalikud psühholoogilised teadmised, tähtis enda pidev arendamine inimkarakterite ja nende käitumise tundmise alal. Suhtuda igasse õppijasse kui indiviidi.

# data[].attributes.body
Kovisiooni grupis osalemine võimaldab struktureeritud vormis tiimikaaslaste või teiste asjassepuutuvatega keerukate õpetamisolukordade, konfliktide või probleemide lahendamise kogemusi vahetada ning koos võimalikke lahendusi välja töötada; efektiivne juhtumipõhine nõustamine. Nõu küsival spetsialistil on vabad käed valida kas ja milliseid pakutud lahendustest ta kasutada soovib.
Supervisioon on üks nõustamise vorme. Seda juhib alati vastava kvalifikatsiooniga juhendaja. Supervisiooni vormis õpivad üksikosalejad ja grupid, kuidas oma professionaalset sooritust kontrollida ja parandada. Seetõttu lepivad osalejad eelnevalt juhendajaga eesmärgid kokku. Supervisiooni teemad võivad hõlmata näiteks praktilist tööd, töötaja ja kliendi vahelisi dünaamilisi suhteid ja paindlikkust ning koostööd nii meeskonnas kui organisatsioonis laiemalt.

# data[].attributes.body
Andragoog peaks võimalusel märkama selle vajalikkust. Professionaalne töövahend vastava õppe saanud juhendaja poolt. Kovisiooni grupis osalemine võimaldab saada tuge erinevate lahenduste näol ja analüüsida oma tööalast või mistahes tiimi tegevust või toimimist.

# data[].attributes.body
Täiskasvanud õppijad omandavad infot aeglasemalt, mis võib neile kurba meelt valmistada, kuid samas suudavad rohkem uut teavet integreerida.

# data[].attributes.body
Andragoogipoolne julgustamine, et edasi õppida. Mitte lasta frustratsioonil tekkida aeglaste edasiminekute korral.

# data[].attributes.body
Täiskasvanud õppijal on eelnevad kas negatiivsed või positiivsed kogemused õppimisest. Koolitaja peab teadvustama endale, et täiskasvanul on erinevaid kohustusi ja õppimine on vaid üks osa nendest.
Andragoog peab arvestama, et eelnevad täiskasvanu tunnused ei muuda teda veel tingimata sotsiaalselt toimivaks inimeseks. Vahel võib tegu olla ka HEV- õppijaga.

# data[].attributes.body
Täiskasvanud seavad endale tihti kõrgeid eesmärke. Pettumus võib tulla kergelt, kui ei suudeta oma eesmärke järgida.

# data[].attributes.body
Andragoog võiks aidata seada eesmärke ja neile määrata tingimused, ajalise piirangu. Mitte alla anda ühegi õpilase puhul negatiivsete tulemuste või pettumuste pärast.  Õpilasele on õpetöös kasuks eelinfo, selge ja etteennustatav struktuur.

# data[].attributes.body
Enesemääratlemise teooria on Edward L. Deci ja Richard Ryani välja töötatud inimese motivatsiooni ja isiksuse makroteooria, mis puudutab inimeste loomupäraseid kasvutendentse ja kaasasündinud psühholoogilisi vajadusi. See puudutab motivatsiooni, millega inimesed teevad valikuid ilma välise mõju ja sekkumiseta. Keskendub sellele, kui palju  on inimese käitumine enda poolt motiveeritud ja enesemääratletud.
Universaalseteks baasvajadusteks, mis on kaasasündinud, õppimata, instinktiivsed ja mida nähakse inimkonnas aja, soo ja kultuuri kaudu peetakse kompetentsust (püüd kontrollida tulemust ja kogeda meisterlikkust), kuuluvust(tahe suhelda, olla ühenduses ja kogeda teiste eest hoolitsemist) ja autonoomiat(soov olla enda elu põhjustajaks ja tegutseda kooskõlas integreeritud minaga).
Oma loomupärase potentsiaali realiseerimiseks on vaja inimesel hoolimist sotsiaalsest keskkonnast.

# data[].attributes.body
Andragoogi rolliks oleks aidata liikumine välisest sissepoole, et leida inimese tõeline sisemine motivatsioon ja enda potensiaal. Suunata inimeste reflekteerima, esitama endale küsimusi. Suunata inimest looma endale pikemaaegsemaid elueesmärke.

# data[].attributes.body
⎯ hormonaalsed
⎯ neuroloogilised
⎯ psühholoogilised
⎯ füsioloogilised
⎯ emotsionaalsed

Noorukiiga on üleminekuperiood lapsepõlvest täiskasvanuikka, mil toimub ulatuslik kehaline ja psühholoogiline areng. Seda iseloomustavad lisaks  mässumeelsus, kergesti ärrituvus, meeleolumuutused. Noorukiea kultuuriline eesmärk on noori ette valmistada täiskasvanueaks ja täiskasvanueaga kaasnevateks rollideks. Klassikalise käsitluse järgi algab noorukiiga 12. eluaasta paiku ning kestab 22-25. eluaastani.
Selles eas saab teadlikult oma aju head arengut soodustada: need, kes õpivad ja harjutavad oma mõtteid organiseerima, abstraktseid mõisteid looma ja oma impulsse kontrollima, loovad oma edaspidiseks eluks head eeldused.

# data[].attributes.body
Teades, et tekib küpsus nii vaimselt kui füüsiliselt, toimub oma identiteedi otsimine (vt. Eriksoni teooria), siis peab koolitajana arvestama teatud aspektidega:
* andma iseseivusele suunavaid ülesandeid - noor täiskasvanu soovib tõestada ennast.
* reeglid peavad olema paigas ja selged - ülesannete selgitamine, tähtaegadest kinnipidamise rõhutamine.
* motiveerida ja toetada läbi õpitu seostamise.

# data[].attributes.headline
Areng toimub läbi erinevate õppimisvõimaluste.

# data[].attributes.subject
Areng toimub läbi erinevate õppimisvõimaluste.

# data[].attributes.body
* Formaalne: alusharidus
põhiharidus, kesk- ja/või kutseharidus, kõrgharidus ja ülikoolijärgne haridus.
* Mitteformaalne: tihti struktureeritud, kuid võib toimuda nii teadvustatult kui teadvustamata.
* Informaalne: läbi igapäevaelu situatsioonide nt. töökohal õpe, keeleõpe. Elukestev protsess, mille käigus inimesed omandavad oskused, hoiakud ja teadmised ning kujundavad oma minapilti mingis kultuurilises kontekstis.

# data[].attributes.body
Täiskasvanu arengus ja õppimises on varasemate teadmiste mõju otseses seoses üleminekute ehk elu muutustega, kus elurollid võivad kujuneda oodatult, ootamatult, märkamatult või ära jäänud sündmuste tõttu (Merriam, 2005).