# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Тема: "ОСВІТНІ ВТРАТИ: СУТНІСТЬ, ПРИЧИНИ, НАСЛІДКИ ТА ШЛЯХИ ПОДОЛАННЯ"

Мета: узагальнення досвіду педагогів щодо шляхів подолання освітніх втрат
Вступ:
https://padlet.com/kpmotippo/padlet-ad3x3bsg9fcpqdvf

Групові обговорення сценаріїв вирішення конкретних ситуацій. Аналіз кейсів успішних програм з подолання освітніх втрат.
Кейс 1: Евакуація та переселення
Людмила, учениця 10-го класу, була змушена евакуюватися разом із своєю сім'єю через конфлікт у їхньому регіоні. Під час переселення вони втратили всі свої навчальні матеріали. Як ви допоможете Людмилі знову вписатися в навчальний процес та подолати емоційні та психологічні труднощі?
Кейс 2: Відсутність безпеки в школі
Максим навчається в школі, яка стала об'єктом атаки під час війни. Він та його однокласники відчувають психологічний тиск та тривогу через небезпеку. Як ви забезпечите психосоціальну підтримку для Максима та його спільноти?
Кейс 3: Втрати у близьких
Анна втратила батьків під час війни і тепер перебуває в установі дитячого розвитку. Як ви, як вчитель, допоможете Анні відновити навчальний процес та забезпечите їй необхідну емоційну підтримку?
Кейс 4: Недостатні ресурси
Школа в зоні конфлікту має обмежені ресурси, включаючи недостатню кількість підручників та відсутність інтернет-з'єднання. Як ви, як вчитель, організуєте уроки та забезпечите доступ до освітніх ресурсів для учнів у таких умовах?
Кейс 5: Специфічні потреби учнів
Марія, учениця з особливими освітніми потребами, потребує індивідуального підходу, але ресурси та фахівці для її підтримки обмежені. Як ви забезпечите адекватну освітню підтримку для Марії в умовах конфлікту?

* Визначення рівня знань https://www.aitest.in.ua/

* Воротникова, Ірина Павлівна (2023) Моніторинг навчальних досягнень з математики як інструмент оцінювання якості освіти в умовах війни. In: Столична освіта: якість в умовах воєнного стану. Порадник IV. З досвіду р. Київський університет імені Бориса Грінченка, Україна, Київ, с. 155-169. https://elibrary.kubg.edu.ua/id/eprint/46236/

* Воротникова, Ірина Павлівна (2023) Результати опитування педагогів щодо якості природничо-математичної, технологічної та інформатичної освіти в умовах воєнного стану In: Столична освіта: якість в умовах воєнного стану. Порадник IV. З досвіду роботи освітян міста Києва : навч.-метод. посіб. У 2-х ч. Ч. 1. Київський університет імені Бориса Грінченка, Україна, Київ, с. 481-488. https://elibrary.kubg.edu.ua/id/eprint/46232/

* Освітній омбудсмен України Вимірювання та компенсація освітніх втрат дітей на рівні громади й закладу освіти

* Матеріали теки "Освітні втрати" https://drive.google.com/drive/folders/1lNLfvy6Hia08D22qkzF_O5sSx-Il3NZ5?usp=drive_link

* Посібник із питань організації внутрішнього моніторингу якості освіти з використанням процедур освітніх вимірювань, анкетування, кваліметрії: методичний посібник / за ред. А. Черній ; відпов. за вип.: О. Лютко, І. Опольський, І. Панчук, О. Холод, І. Шишко. Рівне : РОІППО, 2023. 88 с. https://drive.google.com/file/d/1IDxyUC-MGTiNVyA4Q8WXjj6pMZNKQ_YZ/view

* Дистанційне навчання: виклики, результати та перспективи. Порадник. З досвіду роботи освітян міста Києва : навч.-метод. посіб. Упоряд.: Воротникова І.П,. Чайковська Н.В. - К. : Київ. ун-т ім. Б. Грінченка, 2020. 456 с. посилання

* Курси від Освіторії про освітні втрати https://osvitoria.university/courses/nazdojenemo/

* Освіта під час війни: презентація результатів дослідження https://sqe.gov.ua/osvita-pid-chas-viyni-prezentaciya-rezu/

* Збірник завдань для розвитку математичної компетентності учнів у форматі PISA / Авторський колектив. За заг. ред. професора О.М. Топузова. Укладач: Д.В. Васильєва [Електронне видання]. - Київ: Педагогічна думка, 2022. - 120 с.

DOI https://doi.org/10.32405/978-966-644-447-2-2022-120

* Частина 1 (Фабули задач про Європейський Союз). https://undip.org.ua/.../09/YEYAN-Matematyka-CHastyna-1.pdf

* Частина 2 (Фабули задач про Україну) https://undip.org.ua/.../2023/04/PISA_math2-6-small.pdf

* Частина 3 (Задачі, що сприяють формуванню ціннісних орієнтацій учнівства) https://undip.org.ua/.../3_PISA_Zbirnyk_zavdan_z...

* РАМКОВИЙ ДОКУМЕНТ ІЗ ПРИРОДНИЧО-НАУКОВОЇ ОСВІТИ PISA-2025 https://pisa-framework.oecd.org/science-2025/ukr_ukr/?fbclid=IwAR2uRG4qXIVpoM9ULNvbybEjbK2apG0xswZTOcD7G16Hp7AcTm-y4Aj6kyQ

# data[].attributes.attachment_link.title
Освітні втрати: сутність, причини, наслідки та шляхи подолання

# data[].attributes.attachment_link.description
Мета: узагальнення досвіду педагогів щодо шляхів подолання освітніх втрат

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Освіторія Медіа

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Питання подолання освітніх втрат - критично важливе для українських шкіл. Але для того, щоб розпочати надолуження у класах, учителям варто орієнтуватися в основних термінах. Разом зі старшою науковою співробітницею Інституту педагогіки НАПН України, координаторкою проєкту з подолання освітніх втрат ГС "Освіторія" Дариною Васильєвою ми підготували словник, що допоможе зрозуміти всі нюанси у цій темі. У словнику пояснюємо складні терміни просто та зрозуміло.

Академічне наставництво між учнями - це коли дитині, що має певні навчальні втрати, допомагає інша дитина, яка їх не має.

Асинхронний режим навчання - це коли діти навчаються із затримкою в часі. Учні та учениці спілкуються і спільно працюють на інтерактивних платформах, у месенджерах або електронною поштою.

Втрати навчальні - будь-яка втрата знань, умінь, навичок і/або уповільнення чи переривання академічного прогресу. Навчальні втрати є результатом великих прогалин або пауз у навчанні конкретного учня чи учениці.

Втрати освітні - уповільнення чи переривання освітнього п рогре су через великі паузи в навчанні.

Втрати - це різниця між тим, чого могла б досягти конкретна дитина, і тим, що вона досягла. Поняття "освітні втрати" є ширшим і охоплює поняття "навчальні втрати".

Наприклад, через війну багато українських дітей не мали можливості відвідувати школу чи долучатися до уроків онлайн. Через це у деяких з них можуть спостерігатися освітні втрати: уповільнення соціального чи психологічного розвитку, втрати у вихованні чи в академічних знаннях і навичках. Втрати у академічних знаннях і навичках - це навчальні втрати.

Вимірювання навчальних втрат - визначення різниці між реальним рівнем предметних компетентностей дітей певного класу та рівнем предметних компетентностей, які визначені певними стандартами освіти для конкретного класу. Вимірювання допомагає виявити прогалини у знаннях та несформованість певних навичок школярів.

Наприклад, учителі можуть виміряти навчальні втрати класу за результатами діагностичної роботи.

Групове навчання - коли діти навчаються у невеликих групах. Групове навчання може бути спрямоване на подолання освітніх втрат.

Наприклад, учитель може об'єднати дітей у групи і давати їм завдання для подолання певних освітніх втрат, які є у всіх чи кількох дітей цієї групи.

Групи підтримки - це діти, що самостійно об'єдналися у групи, допомагають одне одному та обмінюються досвідом.

Діагностика педагогічна - з'ясування умов і обставин, в яких відбувається навчання та його результати.

Діагностичні роботи -інструмент виявлення навчальних втрат, що допомагає педагогам визначити рівень знань дітей за певний період. Роботи містять завдання для перевірки опорних знань з конкретного предмета. Тож після отримання результатів педагоги зможуть визначити, що потрібно додатково опрацювати з класом.

Наприклад, на початку навчального року вчителі можуть запропонувати діагностичні тести ВШО. Це допоможе виявити навчальні втрати кожного учня і учениці та дізнатися рекомендації щодо їхнього подолання.

Зона найближчого розвитку - можливості та перспективи розвитку дітей під час навчання.

Наприклад, дитина поки що не може виконати певне завдання самостійно. Але за допомогою дорослих чи однокласників їй це вдається. Отже, рівень розвитку, якого досягла дитина після спільної роботи з наставником, - це і є її зона найближчого розвитку.

Індивідуальне навчання - це коли вчитель працює з дитиною один на один поза класним колективом.

Індивідуальна форма роботи - коли діти самостійно виконують завдання та не контактують між собою. При цьому всі у класі отримують однакове завдання.

Класи (програми) надолуження -додаткові уроки чи заняття для дітей, які мають прогалини у знаннях. Такі класи мають на меті допомогти дітям наздогнати однолітків у навчанні. Заняття проводять учителі або тьютори.

Модифікації навчання - зміни у характері навчання, змісті або складності завдань.

Наприклад, скорочення змісту навчального матеріалу. Видозміна навчального плану або цілей і завдань, прийнятних для конкретної дитини. Зміна завдань, визначення змісту, який необхідно засвоїти.

Моніторинг в освіті - збір, обробка та поширення інформації про стан освіти. Прогнозування майбутнього розвитку та розробка рекомендацій для підвищення ефективності галузі освіти.

Наприклад, моніторингом освітніх втрат серед учнівства займається Український центр оцінювання якості освіти. Для цього він проводить тестування та опитування серед школярів, визначає результати та пропонує шляхи подолання цих втрат.

Навчання диференційоване - це гнучке навчання, що враховує індивідуальні особливості учнів. При цьому дітей ділять на групи за рівнем навчальних можливостей, успішністю, пізнавальним інтересом, темпом навчання.

Наприклад, залежно від рівнів самостійності учнів та учениць, одній групі можна запропонувати домашнє завдання для подолання навчальних втрат, до якого буде наведене аналогічне завдання з повним розв'язанням. Другій групі - завдання з чіткими вказівками, що треба зробити. А третій - лише саме завдання, без підказок.

Навчання інклюзивне - забезпечення рівного доступу до якісної освіти дітям з особливими освітніми потребами, зокрема освітніми втратами. Інклюзивне навчання відбувається у загальноосвітніх навчальних закладах. Проте педагоги використовують особистісно орієнтовані методи навчання, що враховують індивідуальні особливості таких дітей.

Навчання персоналізоване - це освітній підхід, що враховує індивідуальні потреби, інтереси та сильні сторони кожного учня та учениці. Але при цьому індивідуальні потреби учня розглядаються в контексті цілої спільноти класу.

Програми самонавчання - це програми, за якими діти працюють із мінімальним втручанням учителя. Вони допомагають учням та ученицям поступово покращувати володіння базовими навичками.

Розриви навчальні - значна та стійка різниця в академічній успішності між різними категоріями учнівства.

Розриви показують різницю в досягненнях між більш та менш вразливими категоріями дітей. Причинами можуть бути соціально-економічний статус, гендер, регіон проживання. Наприклад, можуть бути значні відмінності в навчальних досягненнях школярів із сільської місцевості та великих міст.

Розриви освітні - значна та стійка різниця в освітніх досягненнях між різними категоріями учнів та учениць. Окрім результатів навчання, вони включають соціальний, психологічний розвиток та виховання.

Різнорівневі завдання -завдання, що мають одну навчальну мету, але різні рівні складності.

Тьютор - наставник, який підтримує і допомагає дітям у надолуженні освітніх втрат. Тьютори можуть займатися репетиторством індивідуально з дитиною або вести групові заняття. На відміну від учителя, тьютор не обов'язково повинен мати педагогічну освіту.

Наприклад, один із батьків, що виявив бажання і має відповідні компетентності, раз на тиждень може проводити заняття з групою дітей, які мають навчальні втрати. Такий формат є найбільш ефективним, коли на одного тьютора припадає від одного до чотирьох дітей. Навчання може відбуватися під час шкільних занять або після них, очно або онлайн.

Формувальне оцінювання - процес оцінювання, результатом якого є інтерактивна оцінка успішності учня чи учениці. Вона відображає розуміння дитиною навчального матеріалу. А також дозволяє визначити, як дитині продовжувати навчання і як учитель може допомогти їй у цьому.

Проєкт "Наздоженемо: курс про подолання освітніх втрат"реалізує Громадська спілка "Освіторія" у партнерстві з Дитячим фондом ООН (ЮНІСЕФ), Міністерством освіти і науки України (МОН) за підтримки Глобального партнерства в галузі освіти (GPE) та Уряду Японії.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Олена Коваль

# data[].attributes.attachment_link.title
Словник сучасного вчителя: терміни, що допоможуть у подоланні освітніх втрат

# data[].attributes.attachment_link.description
Освітні втрати, навчальні втрати, класи надолуження, діагностичні роботи, формувальне оцінювання, різнорівневі завдання

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Інна Лиховид

# data[].attributes.attachment_link.title
Як надолужують математичні втрати діти з прифронтових територій та чим їхній досвід корисний іншим

# data[].attributes.attachment_link.description
Вчителі математики Микола Амелькін із Полтавщини, Оксана Плакош із Закарпаття та Юлія Кадевич із Дніпропетровщини понад рік працюють тьюторами в

# data[].attributes.body
https://nus.org.ua/articles/diagnostychni-testy-na-vsho-dlya-podolannya-osvitnih-vtrat-chym-korysni-dlya-vchyteliv-ta-uchniv-i-yak-korystuvatysya/

На освітній платформі “Всеукраїнська школа онлайн” вчителі можуть використовувати діагностичні тести для визначення прогалин у результатах навчання учнів. Тести допомагають визначити, як діти засвоїли теми з попередніх років навчання й у чому потребують підтримки.

Це також своєрідний інструмент планування роботи вчителя на початку навчального року. Діагностичні тести дають розуміння, як працювати з класом загалом і кожною дитиною окремо: чи потрібно повернутися до вивчення якихось тем або ж одразу переходити до нового матеріалу.

Таку діагностику розробили в межах ініціативи “Збереження доступу до шкільної освіти” від проєкту “Супровід урядових реформ в Україні” (SURGe).

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
З 25 січня до 29 лютого відбудуться безплатні вебінари про подолання освітніх втрат для директорів та заступника директора з навчальної (навчально-виховної) роботи закладів загальної середньої освіти. Програму проведуть освітні управлінці-практики, а також досвідчені експерти різного профілю.

Вебінари проходитимуть протягом шести тижнів щовівторка та щочетверга о 18:00 на платформі "Zoom".

Слухачі дізнаються про організацію навчання в різних форматах і для учнівства різних категорій, а також юридичні та психологічні аспекти. Зможуть ознайомитися з конкретними прикладами концепцій закладів освіти, спрямованими на подолання освітніх втрат, а також отримати відповіді від експертів на запитання.
Перші вебінари відбудуться:

25 січня - "Виклики організації освітнього процесу для дітей за кордоном". Реєструйтеся.

Спікерка: Наталя Байтемірова, експертка з управління освітою, фахівчиня з освіти в надзвичайних ситуаціях.

30 січня - "Нормативно-правове забезпечення дистанційної та змішаної форми освіти. Специфіка, проблеми, рішення". Реєструйтеся.

Спікерка: Олена Святенко, заступниця директора департаменту інституційного аудиту ДСЯО.

1 лютого - "Освітні втрати чи уповільнення? Психологічні основи мотивації дітей в умовах війни, нестабільності та стресу". Реєструйтеся.

Спікерка: Катерина Гольцберг, дитяча і сімейна психологиня, президентка Професійної асоціації дитячих аналітичних психологів.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
освітні втрати

# data[].attributes.attachment_link.title
Безплатні вебінари про подолання освітніх втрат - Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.description
З 25 січня до 29 лютого відбудуться безплатні вебінари про подолання освітніх втрат для директорів та заступника директора з навчальної (навчально-виховної) роботи закладів загальної середньої освіти. Програму проведуть освітні управлінці-практики, а також досвідчені експерти різного профілю. Вебінари проходитимуть протягом шести тижнів щовівторка та щочетверга о 18:00 на платформі "Zoom".

# data[].attributes.headline
 Можливості підвищення

# data[].attributes.body
Можливості підвищення кваліфікації для освітян. Курс "Наздоженемо:курс про подолання освітніх втрат"

https://osvitoria.university/courses/

# data[].attributes.attachment_link.title
Університет Освіторії

# data[].attributes.attachment_link.description
О.Університет — освітня платформа для вчителів. Ми надаємо сертифіковані навчальні курси для підвищення кваліфікації освітян. Розвиваємо освітніх змінотворців!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ЗАТВЕРДЖЕНО

від 30 серпня 2023 року,

протокол №1

ОДЕСА 2023 рік

Освітні втрати - це прогалини у знаннях і навичках, які виникають в учнівства під час освітнього процесу у порівнянні зі стандартами освіти та очікуваними результатами навчальних здобутків.

Освітні втрати можуть виникати з різних - як індивідуальних, так і системних - причин. Серед них: здоров'я, війна, пандемія, надзвичайні ситуації природного характеру.

Значний вплив також накладається на освітні втрати, зумовлені у 2020-2021 роках пандемією COVID-19. Окрім безпосередньої зупинки освітнього процесу, що мав місце у всій країні після 24 лютого 2022 року, а також обмежень дистанційного навчання, на виникнення освітніх втрат можуть впливати також інші чинники:

Освітні втрати - як снігова куля: якщо ми маємо прогалини на певному рівні освіти, то ці прогалини зумовлюють наступні прогалини.

Що треба робити, щоб ці прогалини не накопичувалися? Насамперед важливо вчасно, хоча би на локальному рівні, кожному вчителеві та вчительці розуміти, які елементи навчального матеріалу є ключовими .

Сама собою ситуація не виправиться. Як доводить практика: якщо прогалини в навчанні вчителі намагаються наздогнати просто на заняттях, при цьому просуваючись у новому матеріалі, це не є ефективним та лише заплутує школярів. Необхідні цільові заходи, щоб допомогти учням надолужити втрачене.

Можливі варіанти:

1. Збільшення часу навчання

2. Прискорена освіта

3. Програми прискореного навчання

4. Корекційні програми

5. Адаптивне навчання

6. Програми надолуження освітніх втрат

https://osvitanova.com.ua/posts/5627-stratehii-nadoluzhennia-osvitnikh-vtrat-iaki-isnuiut-i-iaki-pidtrymuiut-vchyteli

з надолуження освітніх втрат - це комплекс заходів для здобувачів загальної середньої освіти, спрямований

на визначення прогалин у навчанні та їх компенсацію,

а також на адаптацію,

пріоритезацію предметів (знань та компетентностей),

надання психологічної та соціально-емоційної підтримки.

Рекомендовані індикатори для моніторингу програм з надолуження освітніх втрат (на кінець навчального року)

Для оцінювання ефективності програм з надолуження освітніх втрат пропонуємо використовувати такі індикатори:

* кількість дівчаток і хлопчиків, які взяли участь у програмі;

* відсоток дітей, які покращили свої знання

-принаймні з одного предмета;

-вдосконалили щонайменше одну ключову компетентність;

-наскрізне вміння за результатами участі у програмі з надолуження освітніх втрат.

Програма подолання освітніх втрат за 2022-2023 навчальний рік, викликаних реаліями військового часу, розрахований на 2023-2024 навчальний рік

На допомогу вчителеві

1.У зручний для дітей час можна виконувати діагностичні тести на платформі ВШО . Їх розробили в межах ініціативи "Збереження доступу до шкільної освіти" від проєкту "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe).

2.Крім діагностичних тестів, на сайті "Всеукраїнської школи онлайн" є відеоуроки із завданнями для учнів 5-11 класів.

3.Помічними також будуть аудіоуроки для 8-11 класів з історії України, української мови та літератури від ГО "Смарт освіта".

4.Також учні можуть самостійно опрацьовувати ресурси, де вчителі пояснюють теми шкільної програми :

5.Освітні втрати: причини та шляхи подолання разом з проєктом "Всеосвіта"

6.Долаємо освітні втрати: поради для вчителів української мови та літератури

7.Аби допомогти вчителям знайти свій шлях надолуження втраченого, проєкт за підтримки Міжнародного фонду "Відродження" "Подолання освітніх втрат з української мови та літератури. Методичні рекомендації та приклади уроків".

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
рекомендацію

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Грінько Галина Дмитрівна

# data[].attributes.attachment_link.title
Комплекс заходів "Стратегія подолання освітніх втрат у 2023-2024 навчальному році"

# data[].attributes.attachment_link.description
Дана розробка має "Пояснювальну записку", власне рекомендований план роботи Одеської гімназії №113 Одеської міської ради та список додаткових інтернет-ресу...

# data[].attributes.attachment_link.title
Міжнародний досвід подолання освітніх втрат: що варто врахувати Україні?

# data[].attributes.attachment_link.description
На початку травня 2023 року Всесвітня організація охорони здоров’я (ВООЗ) повідомила, що «COVID-19 є встановленою та постійною проблемою охорони здоров’я, яка більше не є надзвичайною ситуацією в галузі охорони здоров’я міжнародного значення». Це фактично означало завершення жорстких пандемічних обм…

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Освіторія Медіа

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Зовсім трохи часу залишилося до першого вересня, а за ним - шкільні будні. Навчальний рік зазвичай починається з повтору матеріалу. А за нинішніх воєнних часів учителі переймаються, як допомогти учням надолужити освітні втрати. Зібрали для вас поради світових освітніх експертів, перевірені практики, дієві способи.

Під час війни в пріоритеті для дітей безпека та психоемоційна стабільність. Тому навчання часом відходить на другий план. Відповідно, у дітей з'являються прогалини в знаннях, а вчителі намагаються втиснути шкільну програму в уроки без повітряних тривог. Ми поговорили з педагогами, які знають, як наздогнати шкільну програму без стресу для себе та учнів. Зібрали для вас дієві поради.

Нещодавно міністр освіти і науки Оксен Лісовий анонсував дослідження освітніх втрат в Україні. Та підкреслив: ідеться саме про втрати, а не розриви. Чому в першу чергу говоримо про освітні втрати? Та в чому різниця між двома поняттями? Розібратися в цьому нам допомогла експертка УІРО. Ми також зібрали корисну інформацію для педагогів про подолання освітніх втрат.

Навчання в умовах війни - це складно, й у дітей трапляються прогалини в знаннях, які треба поступово вирівнювати. І нині, і тим паче після перемоги. У багатьох країнах світу теж стикалися з масовими освітніми втратами (наприклад, через локдаун) та напрацювали ефективні перевірені методики. Хто що обрав? Зібрали найкращі закордонні практики в одному матеріалі.

Андреас Шляйхер, директор з питань освіти в Організації економічного співробітництва та розвитку, досліджував освітню ситуацію в країнах, що зазнали природних катаклізмів та воєн. А також упродовж двох років аналізував наслідки ковіду для навчальної спільноти. На запрошення фонду savED пан Андреас запропонував власне бачення стратегії подолання освітніх втрат.

Через війну і тимчасову окупацію наших територій учні пропускають значну частину навчання з причин, що від них не залежать. Проте ця проблема не нова у світі. Через стихійні лиха, воєнні дії та інші негаразди безліч дітей втрачають можливість відвідувати школу. Тож експерти світових організацій зібрали в одному гайді всю важливу інформацію про класи надолуження. Переклали для вас основні тези.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Аліна Мірошнікова

# data[].attributes.attachment_link.title
Все про освітні втрати: ефективні методики та алгоритми для вчителя

# data[].attributes.attachment_link.description
Зібрали все про надолуження освітніх втрат. Тут знайдете ефективні методики, класи надолуження, дієві практики для вчителів.

# data[].attributes.attachment_link.title
Навчальні втрати: причини, наслідки й шляхи подолання

# data[].attributes.attachment_link.description
Освітні втрати українського учнівства можуть у підсумку перевищити всі модельовані показники

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Видавнича корпорація Ранок

# data[].attributes.attachment_link.title
Освітні втрати: сутність, проблеми, пошук шляхів подолання

# data[].attributes.attachment_link.title
Управлінські процеси ЗЗСО та подолання освітніх втрат

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Видавнича корпорація Ранок

# data[].attributes.attachment_link.title
Інструментарій подолання освітніх втрат

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Обласний НМЦ

# data[].attributes.attachment_link.title
Онлайн презентація “Освітні втрати та прогалини у навчанні: практичні поради”

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.title
Вплив війни на якість освіти: «освітні втрати» і шляхи їх подолання | Іван ЮРІЙЧУК

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Початкова освіта ХОІППО

# data[].attributes.attachment_link.title
Освітні втрати початкової школи: підходи до вимірювання та компенсації

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Освіторія Медіа

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Які помилки чатують на вчителів, які допомагають учням подолати освітні втрати? Які прості інструменти можна застосувати? Як без тестувань переконатися, що дитина поступово опановує матеріал і що говорить про це нейронаука? Про все це українським колегам розповідає директорка з питань професійної практики та інтернаціоналізації у Школі освіти Університету Лінкольна (Велика Британія) Хелен Чайлдерхаус. Ми записали головні тези експертки.

- У мене мурашки по шкірі, коли я думаю про те, яким складним може бути викладання в Україні під час війни: й для педагогів, й для школярів, - зізналася експертка. - Бо відбувається соціальний, ментальний, емоційний вплив ситуації. Але вчителі здатні творити дива...

Та як чарівник у казці потребує чарівної палички, так і сучасний вчитель потребує набору інструментів із подолання освітніх втрат.

Навчання - подорож від того, що учні не знають, до того, що знають. Якщо ми уявимо, що учні перебувають у подорожі, зможемо визначити, що вони мають знати на кожному з "контрольних пунктів", і тоді ефективно впроваджувати навчальні інструменти. Навчання у ситуації освітніх втрат може вимагати багатьох контрольних точок. Часом учням потрібно наздогнати великі масиви інформації. Такий величезний виклик для вчителя спонукає робити якомога більше, шукати різноманітні способи подання інформації, давати ще й ще завдання, додаткові консультації та дистанційні заняття, щосили поспішати. Саме так на початку вчиняла сама пані Чайлдерхаус. А потім усвідомила, що це найчастіше шкодить, а не допомагає.

Природне бажання дати дітям із прогалинами у знаннях геть усе, що знають інші учні, продемонструвати ті матеріали, що отримали однокласники, обговорити ті самі питання призводить до перенавантаження.

Ще один важливий момент - перенавантаження самих учителів, що може призвести до професійного вигорання. Тож експертка радить використовувати просте правило: якщо завдання не захоплює вас і не викликає бажання долучитися, то це не захопить і дітей. Якщо вчитель у класі зранку не відчуває приємного хвилювання, то й в учня його не буде. А без мотивації подолати освітні втрати практично нереально. До того ж дитина, яка відстала від однокласників, почувається невпевнено, один раз вона уже не впоралася з матеріалом чи пропустила його, тож боїться нових поразок. Така дитина значно простіше за решту втрачає мотивацію.

Як учителю дізнатися, що дитина вже наздогнала матеріал? Комусь здається, що потрібно багато часу, комусь - багато виконаних вправ. Якщо учень правильно відповідає, він вже заглибився у матеріал чи автоматично повторює те, що осіло у пам'яті? Розібратися у цьому допоможуть нейронауки, які вивчають роботу пам'яті.

Когнітивне навантаження (когніція - мислення та усвідомлення понять) та пам'ять - важливі фактори, які треба враховувати.

Робоча пам'ять - це наша здатність запам'ятовувати інформацію або "тримати її в голові", роблячи щось із нею протягом короткого періоду часу.

Про неї можна думати як про "ментальний робочий простір". Він призначений переважно для роботи з тим, що ми бачимо та чуємо: з візуальною та вербальною інформацією. Такий простір нам потрібен, коли ми:

⚙️ Виконуємо інструкції;

🗄️ Виокремлюємо та запам'ятовуємо важливі частини усної інформації;

➗ Усно розв'язуємо математичні завдання;

📝 Переписуємо інформацію;

📊 Усвідомлюємо та порівнюємо діаграми, графіки, малюнки;

Увага та короткострокова пам'ять важлива для навчання. Але основне - учні мають перекодувати те, що мають у короткостроковій пам'яті. Тобто осмислити та обробити інформацію, після чого вона відправляється на зберігання у довготривалу пам'ять. Навіть якщо якусь інформацію тривалий час не згадували, але до того у дитини був шанс попрактикуватися, "привласнити" її, зазвичай вона згадає, про що йдеться.

Коли працюємо з учнями з освітніми втратами, важливо, щоб дитина була залучена, але не перенавантажена. Якщо робоча пам'ять перенавантажена, інформація не кодується і не поступає до довгострокової пам'яті. Бо занадто багато роботи з сортування даних. Відтак багато інформації, яку ми хочемо дати дітям, втрачається. Якщо діти отримують більше інформації, ніж вони можуть обробити, це може призвести до демотивації, стресу, поганої концентрації уваги та зниження рівня участі.

Типовою є помилка вчителів: "забовтувати" головне. Інструкції мають звучати чітко. Здається, це необхідна підтримка, якщо я кажу учневі: "Який ти молодець! Впевнена, що ти з усіма завданнями впораєшся. А тепер поклади ручку на парту". Але для тих дітей, в яких є проблеми з робочою пам'яттю, це додаткове навантаження, і вони розгублені. Варто вилучити усі необов'язкові слова. Інструкції мають бути лаконічними та конкретними. Якщо потрібно дати підтримку, вона має йти окремим блоком. Наприклад, виділити час на те, щоб дізнатися, який у кожного настрій та сказати слова заохочення. Потім повідомляємо, що почалася робота. "Працюємо. Покладемо ручки на парти".

Freepik

Маємо враховувати такий показник: когнітивна складність - це рівень когнітивної активності, необхідний для виконання завдання. Цей показник стосується і питань вчителя, і завдань. Щоб досягти ефективного рівня когнітивного навантаження, вчитель повинен ставити правильні запитання. Це відкриті запитання, які запрошують дітей пояснити своє мислення, описати свій процес, або критикувати ідеї інших людей. Хороші запитання залучають учнів до осмислення ідей. Не підходять закриті запитання, які зосереджуються на правильних відповідях. "Як ви досягли цієї відповіді?". Якщо учень може пояснити, ця інформація у довгостроковій пам'яті. Досягти цього можна достатньою для конкретної дитини практикою. Якщо вона знову й знову повторювала певні дії, засвоїла вже цей "шлях", тоді вона здатна нібито поглянути на нього в цілому, описати його.

Що стосується завдань. Завчити вірш напам'ять або вивчити правило - такі завдання перебувають на низькому рівні когнітивної активності. А ось завдання, яке вимагає встановити зв'язки між ідеями в новий спосіб, є завданням з високим рівнем складності. Дослідження показали, що завдання з високим когнітивним навантаженням допомагають перевести інформацію до довгострокової пам'яті. Тоді можна тривалий час не повторювати якусь тему, дитина легко згадує, про що йдеться. Зазвичай в учня найперше в пам'яті спливають не сторінки підручника, не голос учителя або відео, а власна практика. Завдання, тренажери, проєкти у реальному житті. Досить нагадати: "Пам'ятаєш, як ти робив тоді?"

Приклад. Як змінити ефективність завдання? Візьмемо завдання з математики з низькою когнітивною складністю. "В автобусі на першому поверсі 10 людей, на другому - 9. Скільки пасажирів разом?" Додавання, яке учні зроблять майже на автопілоті, єдине, що вимагається для отримання відповіді.

Завдання з високою когнітивною складністю буде таким: "В автобусі 19 людей. По скільки пасажирів може бути на кожному з двох поверхів?" Скільки варіантів учень назве? Обов'язково слід запитати, а чому не може бути 10 і 10? Звідки він це знає? На що спирається? Якщо учень може пояснити хід міркувань, а ще й згадає термін "склад числа", він здатен вільно використовувати знання та навички.

1. Розбивати інформацію на частини. Це скорочення довгих ланцюжків інформації, які може бути важко запам'ятати, на коротші та зручніші для сприйняття фрагменти. Навіть процес знаходження відповіді можна розбити на кілька етапів. Учні за один раз проходитимуть один крок. Спочатку їм корисно осмислювати те, що зробили, перш ніж переходити до наступного.

2. Дозволяти учням контролювати темп, у якому вони працюють. Хоча хочеться допомогти наздогнати, це не означає, що треба поспішати. Деякі педагоги вважають за потрібне, аби учні з освітніми втратами постійно проходили діагностичні тести - перевіряти їхній поступ. Але все це не дасть результатів, якщо є перенавантаження. А ось допомагають учням питання на кшталт: "Ви знаєте, що робити далі? Чому саме це? Як це дасть відповідь на запитання?" Це дає змогу їм розбити на кроки власну роботу. А вже кожен крок вони мають опанувати в природному для них темпі.

3. Уникати використання непотрібного контенту: відео, графіки, музики, історій, розповідей, оскільки це може відволікати увагу, особливо якщо діти не знайомі з контентом. Здавалося б, це підвищує зацікавленість. Але є учні, яких дратує музика чи відео, коли вони працюють над якоюсь задачею. Або ті, які зосередяться лише на другорядних елементах заняття, послухають музику, але не зрозуміють суті теми. Якщо учням цікаве саме завдання, їм не потрібен ніякий інший "декор" та вони не нудьгуватимуть.

4. Розміщувати відповідний текст поруч із графікою для полегшення сприйняття. Коли надається зворотний зв'язок, він має бути представлений поруч із роботами учнів.

Її розробив у 1956 році американський психолог Бенджамін Блум. Це система, у якій цілі навчання виражені через шість елементів засвоєння. Що вищий рівень у дитини, то глибше опановано матеріал.

Знання- запам'ятовування та відтворення матеріалу.

Приклади завдань: назви, перелічи, опиши, знайди.

Розуміння - здатність людини встановлювати зв'язок одного матеріалу з іншим, перетворювати його із одної форми вираження в іншу, переводити його з однієї "мови" на іншу (наприклад, зі словесної у графічну, математичну і навпаки). Як показник розуміння може також бути інтерпретація матеріалу учнем (пояснення, короткий виклад), прогнозування майбутніх наслідків.

Приклади завдань: поясни, порівняй, обговори, опиши, наведи приклад.

Застосування - уміння використовувати вивчений матеріал на практиці. Завдання на завершення історії, про які читають, ілюструють її.

Приклади завдань:розв'яжи, покажи використання, проілюструй, доповни, порівняй, класифікуй.

Аналіз - виділення частин цілого, взаємозв'язку між ними, осмислення структури. Учень, який добре опанував цю категорію навчальних цілей, бачить помилки й огріхи в логіці міркувань, бачить різницю між фактами й наслідками, оцінює важливість даних.

Приклади завдань: проаналізуй, поясни, досліди, порівняй, відокрем.

Оцінювання - процес, при якому судження й умовиводи учня мають засновуватися на чітких критеріях.

Приклади завдань: розсуди, обери, обговори, порекомендуй.

Синтез - вміння комбінувати елементи, щоб одержати ціле з новою системною властивістю. Можуть складати нові задачі, проблеми, плани.

Приклади завдань: створи, сплануй, уяви.

Даємо завдання різних рівнів учневі та бачимо, з чим він може впоратися, на якому рівні знаходиться. Дитина, яка здатна грамотно оцінювати роботу однокласника, ближча до закриття прогалини у матеріалі, ніж та, що швидко згадує потрібний закон чи перелічує певні ознаки, що подані у підручнику.

Про цей метод "Освіторія" вже детально розповідала тут. Важливо правильно визначити зону розвитку та допомогти дитині вийти з "зони комфорту". Робимо це за принципом: "Я роблю - ми робимо - ти робиш". На першому етапі про передачу інформації ще не йдеться. Але на третьому етапі самостійна практика дає змогу засвоїти матеріал та закріпити у довготерміновій пам'яті.

Спочатку дитина має задовольнити фізіологічні потреби, потім соціальні (у приналежності, повазі), і лише потім - у самореалізації (когнітивні, естетичні). Здавалося б, українські учні переважно ситі та в теплі. Що заважає навчанню? Потреба у безпеці є однією з базових.

Під час війни не всі учні та не завжди почуваються у безпеці. Така тривога не дає прагнути чогось з вершини піраміди Маслоу. Можуть бути ще й додаткові фактори стресу: вчитель кричить, критикує, можна отримати погані оцінки, заведена конкуренція між учнями, яку дитина з освітніми втратами програє. У такому разі учень просто "морозиться", завмирає або розважає себе чимось стороннім, бешкетує. Для ситуації, коли у багатьох дітей не задоволені базові потреби, підходить метод плекання. При цьому вчителі мають приділяти увагу створенню максимально безпечного середовища, в якому дитина дійсно може навчатися. Застосовують конструктивістський підхід: на першому місці - заповнення прогалин та побудова на попередньому досвіді.

1. Навчання дітей сприймається як складова розвитку.

2. Класна кімната стає безпечною базою.

3. Важливість виховання для розвитку самооцінки. Допомагає позитивний зворотний зв'язок. На кожному новому кроці фіксуємо, чого дитина вже досягла, що вміє.

4. Мова є життєво важливим засобом спілкування. Вчитель активно виводить дитину на спілкування, на усвідомлення своїх переживань та потреб.

5. Будь-яка поведінка - це комунікація. Діти, які пережили травматичний досвід, часто поводять себе у проблемний спосіб. Важливо усвідомлювати, що вони не хочуть утруднювати життя вчителям чи батькам, а підсвідомо діляться тим, як їм погано. Це пошук допомоги.

6. Важливість перехідного періоду в житті дітей. Коли у житті батьків, всієї країни чимало змін, це додає дітям розгубленості. Немає звичних шкільних свят, раптом скасовуються заняття через повітряну тривогу, тобто багато невизначеності у житті. У тих, хто втратив домівку або переїхав на нове місце проживання ще більше нестабільності (не кажучи вже про дітей, які переживають горювання за втраченими близькими).

Доведеться оновити індивідуально мотивацію кожного учня. Інакше не вийде. І хоча про це нині дуже багато говорять, стомлені вчителі часом сподіваються, що якось дитина захоче навчатися без додаткових зусиль замотивувати її. Або ж що це зроблять батьки. Цікаві заняття або спільні розмови з класом про необхідність освіти самі по собі не працюють.
Пройти безкоштовно Наздоженемо: курси про подолання освітніх втрат
Ключові моменти для підтримки мотивації:

1. Спорідненість. Завдання повинно розглядатися як цінність. Якщо ще не для себе, то хоча б для інших людей.

2. Зв'язки. Учень має відчувати зв'язок з людьми, які цінують завдання.

3. Приналежність. Учень має відчувати, що його поважають та піклуються про нього.

4. Компетентність. Людина має відчувати, що вона володіє навичками й знаннями для виконання завдання.

5. Автономність. Учень має розуміти цінність завдання. Якщо наполегливо підбирати ключик, шанс отримають навіть ті учні, які самі ніколи б не змогли подолати освітні втрати.
Безплатний онлайн-курс "Наздоженемо: курс із подолання освітніх втрат" розробила ГС "Освіторія" спільно з Міністерством освіти і науки України за підтримки Представництва Дитячого фонду ООН (ЮНІСЕФ) в Україні та за кошти Глобального партнерства заради освіти (GPE). В онлайн-курсі знайдете практичні інструменти для подолання втрат із конкретних предметів.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Аліна Мірошнікова

# data[].attributes.attachment_link.title
Помилки, що заважають надолуженню освітніх втрат

# data[].attributes.attachment_link.description
Зібрали помилки, що заважають надолуженню освітніх втрат. Практичні поради на щодень дає британська експертка

# data[].attributes.headline
 Долання освітніх втрат з проєктом "Тепер я знаю"

# data[].attributes.subject
 Долання освітніх втрат з проєктом "Тепер я знаю"

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Чимало українських школярів і школярок через повномасштабну війну мають прогалини в навчанні. Наздогнати шкільну програму з української мови та математики учням, що завершили 4-10 класи в українських школах, пропонує проєкт " Тепер я знаю", який із 2022 року реалізує ГО "Смарт освіта".

Безплатний 5-тижневий онлайн-курс створений для дітей, які не мали змоги повноцінно опанувати українську мову та математику в школі й мають труднощі із розумінням базової програми із цих предметів. За допомогою сучасних практичних завдань, кейсів із повсякденного життя, вчителі проєкту намагаються зацікавити учнів та учениць кожним із предметів та підвищити в дітей мотивацію до навчання.

Більше про особливості проєкту та можливості, які він пропонує, "Нова українська школа" дізналася в його методистів/ок - Юрія Чоп'юка та Наталі Вінницької, які розробили програми з надолуження освітніх втрат із математики та української мови.

Тож у матеріалі читайте:

як "Тепер я знаю" допомагає заповнювати освітні втрати;

який підхід до викладання застосовують учителі;

чим зацікавлюють учнів та учениць до вивчення математики та української мови;

коли стартує новий набір на програму та як узяти участь.

ЯК СТВОРЮВАЛИ "ТЕПЕР Я ЗНАЮ" І ЩО ПРОЄКТ ПРОПОНУЄ ДІТЯМ

Мета проєкту - не лише допомогти учнівству заповнити прогалини у вивченні української мови та математики, а й показати дітям їхній особистий прогрес, сформувати їхню власну історію успіху, каже Наталя Вінницька.
"Тому в основі нашої програми - дитиноцентричність, а всі навчальні матеріали спроєктовані на кожного/ну учня та ученицю.

Водночас ми не наголошуємо дітям, що в них є якісь втрати. Натомість намагаємося створити таку психологічну атмосферу, щоб вони покращили свої знання, повірили в себе та відновили мотивацію до навчання", - розповідає пані Наталя.

Для того, щоб максимально підлаштувати навчальні матеріали під потреби дітей, методисти розробили рамки компетентностей навколо ядра знань, які базуються на Державному стандарті та погоджувалися з експертами Українського центру оцінювання якості освіти. У цих рамках чітко прописали, якими навичками мають володіти учні з української мови та математики, розповідає Юрій Чоп'юк.

"Адже для того, щоб використовувати точкові предметні знання, їх треба вміти застосовувати в різних ситуаціях. Саме підхід компетентнісного навчання допомагає адаптувати предметні знання і навчити учнів використовувати їх у житті. Навколо цього ми й створювали навчальні матеріали", - додає Юрій.

Методисти проєкту також розробили вхідне тестування, яке дає змогу оцінити навчальні втрати учнів та розподілити їх у групи за рівнем знань.

"Однак ми не одразу перевіряємо знання учнів. Перші два уроки присвячуємо знайомству та психологічному налаштуванню дітей на навчання. Намагаємося за допомогою цікавих завдань занурити дитину в предмет і лише після цього вимірюємо рівень знань. Завдання до вхідного тестування ми складали з огляду на кожну компетентність, яка прописана в наших рамках", - пояснює Наталя Вінницька.

Після цього на основі рамок компетентностей і результатів тестувань вчителі, які беруть участь у проєкті, можуть зрозуміти, на що саме варто звернути увагу та як цього можна навчити, каже Юрій Чоп'юк. Він також акцентує, що перед роботою на курсі педагоги проходять спеціальне навчання, адже мають не лише викладати матеріал, а й бути менеджерами освітнього процесу.

"Звісно, осягнути річну навчальну програму за п'ять тижнів неможливо. Тому ми зосереджувалися на тих темах, які учням даються найтяжче. А далі вже до них добирали завдання", - додає Наталя.

Наприклад, у курсі з математики Юрій Чоп'юк виокремив для кожного класу по 15 навчальних тем. До кожної теми розробив завдання - їх значно більше, ніж можна встигнути за урок. Усе для того, щоб вчителі могли підлаштувати заняття під кожного/ну учня та ученицю й обрати ті, які дійсно працюватимуть найефективніше.

"Тобто вчителі не пропонують усі завдання підряд. Тому з однією темою можна працювати й більше, ніж один урок, якщо буде така потреба. Педагоги можуть обирати й комбінувати завдання, відповідно до потреб учнів. У такий спосіб забезпечуємо індивідуальний підхід", - каже методист.

Завдяки цьому в проєкті можуть брати участь і діти з особливими освітніми потребами, продовжує Юрій. За потреби, до навчання залучаємо додаткових фахівців.

Платформа Zoom, де відбуваються онлайн-уроки, дає змогу по-різному організовувати роботу з учнями. Наприклад, вчителі можуть створювати окремі Zoom-кімнати та ділити учнів на групи, підгрупи або ж займатися з кимось індивідуально, поки інші виконують певне завдання, приділяючи в такий спосіб увагу тим, хто має більші труднощі з предметом.

"Окремо хочу розповісти про платформу , де розміщені всі матеріали, - це модифікована версія системи Moodle, куди мають доступ і вчителі, й учні. Там розміщені всі набори завдань та теорія до кожної з тем.
Це зручно, адже, наприклад, друкований підручник має певні обмеження в кількості сторінок, тож там треба чимось жертвувати - якщо не візуалом, то текстом. Натомість на онлайн-платформі ми можемо зберігати велику кількість матеріалів, які завжди під рукою", - вважає методист.

Однак на платформі є не лише завдання у вигляді тестів. Учням пропонують різні формати - і встановлення відповідностей, і перетягування в тексті, і вписування числової відповіді, і заповнення пропущених полів тощо. Усе це супроводжується сучасним візуалом, який Юрій Чоп'юк, зокрема, генерував самостійно у GPT4.

"Після проходження завдання платформа одразу перевіряє і показує результат. Він відображається і в учнів, і в учителів. Тож педагоги можуть одразу коригувати роботу дітей, вказуючи, як уникнути помилок та над чим ще можна попрацювати", - розповідає методист.

ЧИМ ЗАЦІКАВЛЮЮТЬ УЧНІВ

І Юрій Чоп'юк, і Наталя Вінницька кажуть, що передусім учнів зацікавлюють практичні завдання на актуальні, близькі дітям теми.
А вже далі до тексту чи відео дають тематичні завдання, які стосуватимуться однієї теми, наприклад, числівників, які не всім учням даються легко.

"Під час занять з української мови ми не перевантажуємо учнів теорією. Курс побудований так, що заняття завжди починається практикумом. Наприклад, учні читають якийсь текст або переглядають відео, обговорюють, про що воно, діляться думками. Так вчителі створюють дружню, легку атмосферу для продовження заняття.

Упродовж уроку вчителі підводять учнів до того, щоб вони на основі виконаних завдань самостійно сформулювали правило. Адже головне - не просто знати напам'ять правило, а розуміти, як його можна застосувати в житті", - пояснює Наталя.

Після виконання практичних завдань на закріплення певної теми учні виконують завдання з відкритою формою, наприклад, складають речення, пишуть діалоги тощо. І наприкінці уроку виконують тести на закріплення, додає методистка.

Схожий практичний підхід застосовують і на уроках математики, продовжує Юрій Чоп'юк.

"Однак зазначу, що технічне навчання на уроках математики в будь-якому випадку потрібне. Адже без технічного обґрунтування практичний етап майже неможливо реалізувати. Але тут важливо не фокусуватися лише на техніці виконання завдань. Бо тоді складається так, що учні алгоритмічно виконують усе правильно, але не розуміють, для чого це і які зв'язки з їхнім життям це має", - каже він.

Наприклад, за словами Юрія, часом у школах уроки математики відбуваються блоками: один блок - нова тема - написання контрольної роботи після неї й так по колу. Але коли проходить якийсь час, навіть ті учні, які писали контрольні роботи добре, самого матеріалу можуть не пам'ятати, ба більше - не розуміти.

Тому важливо тримати баланс між теорією та практикою. Бо ні одне, ні інше окремо не спрацює. Однак варто не лише технічно працювати з учнями, а й показувати, як ці знання можна використовувати в побуті.

"Важливо показувати учням, як теорія, яку вони засвоїли на уроці, знадобиться їм у житті. Наприклад, на уроках математики ми розглядали задачі різного змісту: від кредитних лімітів у банку, розміру зарплати з вирахуванням податків, балів лояльності в магазинах до величин, які підходять для вимірювання часу приготування якоїсь страви чи очікування на зупинці громадського транспорту", - ділиться Юрій.

Крім практичного підходу, на заняттях із математики та української мови в учнів розвивають читацьку компетентність. Нагадаємо, що читацька грамотність - це не лише складання букв у склади, а і здатність інтерпретувати прочитане та робити із цього певні висновки.

" Ще до результатів PISA-2022, де зʼясувалося, що українські 15-річні школярі й школярки відстають від своїх однолітків із країн ОЕСР за рівнем читацької грамотності на два з половиною роки навчання, я говорив про важливість цієї компетентності й закладав її в програму з математики. Адже читацька грамотність важлива не лише на уроках української мови.

У математиці, наприклад, прикладні задачі обов'язково супроводжуються якимось описом. Його треба вміти аналізувати та правильно інтерпретувати. Лише на основі цього можна будувати подальший розв'язок", - зазначає Юрій Чоп'юк.

Якщо ж учні, прочитавши завдання, не можуть зрозуміти суті написаного, то й не зможуть перейти до наступних етапів виконання завдання, додає методист. Тому читацьку компетентність враховували у всіх матеріалах проєкту.

"На уроках української мови ми багато працюємо з текстами, аналізуємо їхній зміст, композиційну і структурну єдність, учні вчаться розрізняти різні види текстів, відновлювати деформований текст тощо. Робота з текстами в нас наскрізна", - каже Наталя Вінницька.

Водночас учні працюють не лише з художніми текстами, а й із текстами з медіа, діаграмами, графіками, чатами тощо.

"Наприклад, у нас було завдання, де дітям треба було проаналізувати інформацію у квитку та обрати з-поміж варіантів відповідей хибне твердження. Або ж знайти помилки в рекламних вивісках та виправити їх. Такі завдання дуже люблять діти", - додає Наталя.

Нагадаємо, раніше "Нова українська школа" також розповідала, як на уроках працювати з художніми та публіцистичними текстами.

Наприкінці програми учні, які пройшли вхідне та вихідне тестування, а також відвідали не менше 75 % занять, отримують сертифікати та індивідуальні мотиваційні листи, каже методистка. У них вчителі пишуть позитивний відгук учням, щоб мотивувати їх, а також надають рекомендації, над чим ще варто попрацювати та на що звернути увагу.

"Проєкт не тільки дає учням доступ до якісного навчання, а і сприяє реформуванню нашої освіти. Оскільки в програмах застосовані сучасні освітні тенденції, практичні підходи, а онлайн-платформа, яка залишається в доступі для учнів і після завершення проєкту, містить усі важливі правила та завдання, які завжди під рукою", - зауважує Юрій.

Але найголовніше, що крім навчання проєкт створює довірливу атмосферу між вчителями та учнями, каже Наталя Вінницька.

" Важливо вселяти дітям віру у їхні сили. Тож цінність проєкту і в ставленні вчителів до учнів, про що часто у своїх відгуках пишуть батьки.

Наведу простий приклад: на початку програми деякі учні навіть не вмикають камеру, бо часто соромляться та не впевнені у своїх силах, але із часом вони розкриваються і з кожним новим заняттям стають усе більш ініціативними. Це дуже цінно", - додає Наталя.

У 2024 році навчання в проєкті "Тепер я знаю" стартує вже із середини червня і триватиме до середини серпня. Зареєструватися на новий набір можна за посиланням.
Ірина Троян, "Нова українська школа" Титульне зображення: ГО "Смарт освіта" Цей проєкт втілюється в рамках співпраці з Childfund Deutschland та EDUCO і фінансується Sternstunden.
Проєкт у різний час підтримували партнери ГО " Смарт освіта " - Childfund Deutschland, Educo Foundation, Global Giving.

# data[].attributes.attachment_link.title
Через мотивацію та практичні завдання: як учні надолужують освітні втрати з української мови та математики в проєкті "Тепер я знаю" | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
Чимало українських школярів і школярок через повномасштабну війну мають прогалини в навчанні. Наздогнати шкільну програму з української мови та математики

# data[].attributes.attachment_link.title
Як скласти план дій щодо надолуження навчальних втрат

# data[].attributes.attachment_link.description
Освітні втрати накопичуються і поглиблюються, якщо вчасно не вжити ефективних заходів для їх подолання

# data[].attributes.attachment_link.title
Знайшов - 📌 Подолання освітніх втрат з української мови та...

# data[].attributes.attachment_link.description
📌 Подолання освітніх втрат з української мови та лідератури в 5-11 класах. Методичні рекомендації та приклади уроків - Київ, 2023. - 57 с.…