# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
НАКАЗ

19.02.2021 № 235

Про затвердження типової освітньої програми для 5-9 класів закладів загальної середньої освіти

Відповідно до абзацу двадцять другого частини першої статті 64 Закону України "Про освіту", частини другої статті 11 Закону України "Про повну загальну середню освіту", пункту 5 постанови Кабінету Міністрів України від 30 вересня 2020 року № 898 "Про деякі питання державних стандартів повної загальної середньої освіти", з метою забезпечення впровадження Державного стандарту базової середньої освіти, затвердженого цією постановою, НАКАЗУЮ:

1. Затвердити типову освітню програму для 5-9 класів закладів загальної середньої освіти (далі - Типова освітня програма), що додається.

2. Установити, що Типова освітня програма вводиться в дію поетапно з:

2022/2023 навчального року для 5-х класів закладів загальної середньої освіти;

2023/2024 навчального року для 6-х класів закладів загальної середньої освіти;

2024/2025 навчального року для 7-х класів закладів загальної середньої освіти;

2025/2026 навчального року для 8-х класів закладів загальної середньої освіти;

2026/2027 навчального року для 9-х класів закладів загальної середньої освіти.

3. Департаментам (управлінням) освіти і науки обласних, Київської міської державної адміністрацій, директорам закладів загальної середньої освіти забезпечити необхідні умови щодо реалізації Типової освітньої програми.

4. Визнати таким, що втратив чинність, наказ Міністерства освіти і науки України від 20 квітня 2018 року № 405 "Про затвердження типової освітньої програми закладів загальної середньої освіти II ступеня" відповідно:

з 01 вересня 2022 року в частині для 5-х класів закладів загальної середньої освіти;

з 01 вересня 2023 року в частині для 6-х класів закладів загальної середньої освіти;

з 01 вересня 2024 року в частині для 7-х класів закладів загальної середньої освіти;

з 01 вересня 2025 року в частині для 8-х класів закладів загальної середньої освіти;

з 01 вересня 2026 року в частині для 9-х класів закладів загальної середньої освіти.

5. Контроль за виконанням цього наказу покласти на заступника Міністра Рогову В.

1. Загальні положення

Типова освітня програма для 5-9 класів закладів загальної середньої освіти (далі - Типова освітня програма) застосовується для:

закладів загальної середньої освіти з навчанням українською мовою;

закладів загальної середньої освіти, у яких є класи (групи) з навчанням мовою корінного народу або національної меншини поряд з державною мовою, та закладів загальної середньої освіти, у яких є класи (групи) з навчанням українською мовою та вивченням мови корінного народу або національної меншини.

Типова освітня програма розроблена на основі Державного стандарту базової середньої освіти (далі - Державний стандарт), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 вересня 2020 р. № 898.

Типова освітня програма окреслює обов'язкові та рекомендовані підходи до розроблення закладами загальної середньої освіти та використання ними в освітній діяльності освітніх програм на кожному циклі (адаптаційний цикл та цикл базового предметного навчання) базової середньої освіти.

Типова освітня програма визначає:

вимоги до осіб, які можуть розпочати навчання за освітньою програмою базової середньої освіти;

загальний обсяг навчального навантаження на адаптаційному циклі та циклі базового предметного навчання (в годинах), його розподіл між освітніми галузями за роками навчання.

Типова освітня програма включає:

варіанти типових навчальних планів;

перелік модельних навчальних програм;

рекомендовані форми організації освітнього процесу;

опис інструментарію оцінювання.

Під час розроблення Типової освітньої програми враховано гарантовані державою права щодо академічної, організаційної, фінансової і кадрової автономії закладів освіти, а також права педагогічних працівників на академічну свободу.

Відповідно до Закону України "Про освіту" метою повної загальної середньої освіти є всебічний розвиток, виховання і соціалізація особистості, яка здатна до життя в суспільстві та цивілізованої взаємодії з природою, має прагнення до самовдосконалення і навчання впродовж життя, готова до свідомого життєвого вибору та самореалізації, відповідальності, трудової діяльності та громадянської активності. Досягнення цієї мети забезпечується через формування ключових компетентностей, необхідних кожній сучасній людині для успішної життєдіяльності.

Для реалізації мети повної загальної середньої освіти, а також належної організації освітнього процесу кожен заклад освіти розробляє та використовує в освітній діяльності освітню програму. Вона може бути розроблена окремо для кожного рівня (циклу) повної загальної середньої освіти або ж бути наскрізною, розробленою для декількох рівнів освіти. Відповідне рішення приймає педагогічна рада закладу освіти.

Освітня програма закладу загальної середньої освіти, розроблена на основі Типової освітньої програми, відповідно до частини третьої статті 11 Закону України "Про повну загальну середню освіту", має:

відповідати структурі Типової освітньої програми та визначеним нею вимогам до осіб, які можуть розпочати навчання за освітньою програмою закладу освіти;

визначати (в обсязі не меншому ніж встановлено Типовою освітньою програмою) загальний обсяг навчального навантаження на адаптаційному циклі та циклі базового предметного навчання (в годинах), його розподіл між освітніми галузями за роками навчання;

містити навчальний план, що ґрунтується на одному з варіантів типових навчальних планів Типової освітньої програми і може передбачати перерозподіл годин (у визначеному обсязі) між обов'язковими для вивчення навчальними предметами (крім української мови та фізичної культури) певної освітньої галузі, які можуть вивчатися окремо та/або інтегровано з іншими навчальними предметами;

містити перелік модельних навчальних програм, що використовуються закладом освіти в освітньому процесі, та/або навчальних програм, затверджених педагогічною радою, що мають містити опис результатів навчання учнів з навчальних предметів (інтегрованих курсів) в обсязі не меншому, ніж встановлено відповідними модельними навчальними програмами;

опис форм організації освітнього процесу та інструментарію оцінювання.

Освітні програми закладів загальної середньої освіти, згідно із частиною четвертою статті 7 Закону України "Про освіту", частиною дев'ятою статті 5 Закону України "Про повну загальну середню освіту", можуть передбачати викладання одного чи декількох навчальних предметів (інтегрованих курсів) поряд із державною мовою англійською чи іншою офіційною мовою Європейського Союзу. При цьому в освітньому процесі можуть використовуватись методи та прийоми двомовної та багатомовної освіти.

Освітня програма закладу освіти може містити інші складники, що враховують специфіку та особливості освітньої діяльності закладу освіти.

2. Вимоги до осіб, які можуть розпочати навчання за освітньою програмою

Навчання за освітньою програмою базової середньої освіти можуть розпочинати учні, які на момент зарахування (переведення) до закладу загальної середньої освіти, що забезпечує здобуття відповідного рівня повної загальної середньої освіти, досягли результатів навчання, визначених у Державному стандарті початкової освіти, що підтверджено відповідним документом (свідоцтвом досягнень, свідоцтвом про здобуття початкової освіти).

У разі відсутності результатів річного оцінювання з будь-яких предметів та/або державної підсумкової атестації за рівень початкової освіти учні повинні пройти відповідне оцінювання упродовж першого семестру навчального року.

Для проведення оцінювання наказом керівника закладу освіти створюється комісія, затверджується її склад (голова та члени комісії), а також графік проведення оцінювання та перелік завдань з навчальних предметів.

Протокол оцінювання рівня навчальних досягнень складається за формою згідно з додатком 2 до Положення про індивідуальну форму здобуття загальної середньої освіти, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України 12 січня 2016 року № 8 (у редакції наказу Міністерства освіти і науки України від 10 липня 2019 року № 955), зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 03 лютого 2016 р. за № 184/28314.

3. Загальний обсяг навчального навантаження на адаптаційному циклі базової середньої освіти та циклі базового предметного навчання базової середньої освіти, його розподіл між освітніми галузями за роками навчання

Загальний обсяг навчального навантаження для учнів 5-6 класів (адаптаційний цикл базової середньої освіти) та 7-9 класів (цикл базового предметного навчання базової середньої освіти) закладів загальної середньої освіти сформовано для:

- закладів з навчанням українською мовою ( додаток 1);

- класів (груп) з навчанням мовою корінного народу або національної меншини чи з навчанням українською мовою та вивченням мови корінного народу або національної меншини ( додаток 2).

Розподіл навчального навантаження здійснено за освітніми галузями та роками навчання.

Рекомендовану, мінімальну та максимальну кількість навчальних годин за освітніми галузями та роками навчання визначено відповідно до базових навчальних планів ( додаток 23 Державного стандарту).

4. Типові навчальні плани

Типові навчальні плани ( додатки 3, 4) містять:

- орієнтовний перелік предметів та інтегрованих курсів для реалізації кожної освітньої галузі, а також орієнтовний перелік міжгалузевих інтегрованих курсів;

- рекомендований розподіл навчального навантаження за роками навчання між навчальними предметами (інтегрованими курсами), обов'язковими для вивчення;

- додаткові години для вивчення предметів освітніх галузей, курсів за вибором, проведення індивідуальних консультацій та групових занять.

Заклад освіти визначає перелік навчальних предметів та/або інтегрованих курсів для реалізації кожної освітньої галузі, а також предмети/курси варіативного освітнього компоненту з урахуванням освітніх потреб учнів, що відображається у навчальному плані освітньої програми закладу освіти.

Навчальне навантаження у типових навчальних планах орієнтоване на "рекомендований" навчальний час, визначений базовим навчальним планом Державного стандарту для вивчення певної освітньої галузі на адаптаційному та предметному циклах навчання базової середньої освіти.

Кількість навчальних годин на вивчення інтегрованих курсів заклад освіти визначає самостійно з урахуванням навчального навантаження на відповідні навчальні предмети у типовому навчальному плані.

Кількість навчальних годин на вивчення кожної освітньої галузі, відповідно до пункту 26 Державного стандарту, визначає заклад освіти в межах заданого діапазону "мінімального" та "максимального" навчального навантаження.

Кількість навчальних годин на вивчення кожної освітньої галузі заклад освіти може зменшувати, включно до мінімального показника.

Різниця між рекомендованою та мінімальною кількістю навчальних годин (резерв навчальних годин) у кожній освітній галузі може бути перерозподілена закладом освіти між освітніми компонентами цієї освітньої галузі або на інші освітні галузі, а також на вибіркові освітні компоненти (незалежно від освітньої галузі).

Кількість навчальних годин на вивчення кожної освітньої галузі заклад освіти може збільшувати, включно до максимального показника, з урахуванням перерозподілу різниці між рекомендованою та мінімальною кількістю навчальних годин інших освітніх галузей.

Кількість навчальних годин, визначена у навчальному плані на вивчення вибіркових освітніх компонентів, не включається до максимального показника навчального навантаження, передбаченого на ту чи іншу освітню галузь.

Додаткові години для вивчення навчальних предметів, інтегрованих курсів, курсів за вибором, через які реалізуються освітні галузі, проведення індивідуальних консультацій та групових занять заклад загальної середньої освіти розподіляє самостійно, враховуючи особливості організації освітнього процесу та індивідуальні освітні потреби учнів, що відображається в освітній програмі закладу.

Сума годин на вивчення всіх освітніх галузей у навчальному плані закладу загальної середньої освіти не повинна перевищувати загальнорічної кількості навчальних годин, що фінансуються з бюджету (без урахування поділу на групи), визначеної базовим навчальним планом, з дотриманням вимог гранично допустимого річного навчального навантаження учнів.

5. Модельні навчальні програми

Модельна навчальна програма - документ, що визначає орієнтовну послідовність досягнення очікуваних результатів навчання учнів, зміст навчального предмета, інтегрованого курсу та види навчальної діяльності учнів, рекомендований для використання в освітньому процесі в порядку, визначеному законодавством.

Модельні навчальні програми можуть бути розроблені для всього рівня базової середньої освіти (5-9 класи) або окремо для кожного циклу: адаптаційного циклу (5-6 класи) та циклу базового предметного навчання (7-9 класи).

Поданий у додатку 5 перелік модельних навчальних програм є базовим і може бути доповнений іншими модельними навчальними програмами, які отримають гриф "Рекомендовано Міністерством освіти і науки України", шляхом внесення змін до цієї Типової освітньої програми в установленому порядку.

Спираючись на модельні навчальні програми, заклад освіти може розробляти навчальні програми предметів, білінгвальних курсів, інтегрованих курсів, що мають містити опис результатів навчання в обсязі не меншому, ніж визначено Державним стандартом та/або відповідними модельними навчальними програмами. Формування змісту навчальних предметів, білінгвальних курсів, інтегрованих курсів може здійснюватися шляхом упорядкування в логічній послідовності результатів навчання кількох освітніх галузей, однієї освітньої галузі або її окремих складників.

Навчальні програми, що розроблені на основі модельних навчальних програм, затверджуються педагогічною радою закладу освіти.

6. Рекомендовані форми організації освітнього процесу

Освітній процес організовується в безпечному освітньому середовищі та здійснюється з урахуванням вікових особливостей, фізичного, психічного та інтелектуального розвитку дітей, їхніх особливих освітніх потреб.

У рамках академічної свободи форми організації освітнього процесу визначаються педагогічною радою закладу освіти та відображаються в освітній програмі закладу освіти. Вибір форм залежить від наявності необхідних ресурсів (матеріально-технічного, кадрового, навчально-методичного, інформаційного забезпечення освітньої діяльності тощо), а також форм здобуття освіти.

За потреби заклад освіти може організувати здобуття освіти за індивідуальною освітньою траєкторією. Індивідуальна освітня траєкторія учня реалізується з урахуванням необхідних для цього ресурсів, наявних у закладу (закладів) освіти та інших суб'єктів освітньої діяльності, зокрема тих, що забезпечують здобуття освіти за мережевою формою здобуття освіти. Індивідуальна освітня траєкторія учня реалізується на підставі індивідуальної програми розвитку, індивідуального навчального плану, що розробляється педагогічними працівниками у взаємодії з учнем та/або його батьками, схвалюється педагогічною радою закладу освіти, затверджується його керівником та підписується батьками.

З метою належної організації освітнього процесу в закладах загальної середньої освіти формуються класи та/або групи, зокрема спеціальні, інклюзивні, з дистанційною, вечірньою формою здобуття освіти, з навчанням мовою корінного народу чи національної меншини України поряд із державною мовою.

7. Опис інструментарію оцінювання

Оцінюванню підлягають результати навчання з навчальних предметів, інтегрованих курсів обов'язкового освітнього компонента типового навчального плану. Педагогічна рада закладу загальної середньої освіти може прийняти рішення про оцінювання результатів навчання складників вибіркового освітнього компонента.

Оцінювання відповідності результатів навчання учнів, які завершили здобуття базової середньої освіти, вимогам Державного стандарту здійснюється шляхом державної підсумкової атестації.

Оцінювання результатів навчання учнів має бути зорієнтованим на ключові компетентності і наскрізні вміння та вимоги до обов'язкових результатів навчання у відповідній освітній галузі, визначені Державним стандартом.

Встановлення відповідності між вимогами до результатів навчання учнів, визначеними Державним стандартом, та показниками їх вимірювання здійснюється відповідно до системи та загальних критеріїв оцінювання результатів навчання учнів, визначених Міністерством освіти і науки України.

Основними видами оцінювання результатів навчання учнів є: поточне, підсумкове (тематичне, семестрове, річне) оцінювання та державна підсумкова атестація.

Річне оцінювання здійснюються за системою оцінювання, визначеною законодавством, а результати такого оцінювання відображаються у свідоцтві досягнень, що видається учневі щороку. Поточне та підсумкове оцінювання результатів навчання учнів здійснюють відповідно до вимог модельних навчальних програм Із застосуванням таких основних форм та способів:

усної (зокрема шляхом індивідуального, групового та фронтального опитування);

письмової, у тому числі графічної (зокрема шляхом виконання діагностичних, самостійних та контрольних робіт, тестування, організації роботи з текстами, діаграмами, таблицями, графіками, схемами, контурними картами тощо);

цифрової (зокрема шляхом тестування в електронному форматі);

практичної (зокрема шляхом організації виконання різних видів експериментальних досліджень та навчальних проектів, виготовлення виробів, роботи з біологічними об'єктами, хімічними речовинами тощо).

У рамках академічної свободи педагогічні працівники закладу освіти здійснюють вибір форм, змісту та способу оцінювання залежно від дидактичної мети.

А. Осмоловський

Загальні коментарі до плану та питання міжгалузевої інтеграції

1. Кількість навчальних годин для вивчення української мови у навчальному плані закладу освіти відповідно до абзацу четвертого частини третьої статті 11 Закону України "Про повну загальну середню освіту" не може бути меншою, ніж у типовому навчальному плані.

2. Уроки з фізичної культури, згідно із частиною четвертою статті 26 Закону України "Про фізичну культуру і спорт", є обов'язковими і проводяться не менше трьох разів на тиждень, що відображається у навчальному плані закладу освіти для кожного класу.

3. Кількість навчальних годин на вивчення кожної освітньої галузі визначається закладом освіти самостійно у межах заданого діапазону ( додаток 1).

Різниця між рекомендованою та мінімальною кількістю навчальних годин (резерв навчальних годин) у кожній освітній галузі, відповідно до пункту 26 Державного стандарту, може бути перерозподілена між освітніми компонентами цієї освітньої галузі, або на інші освітні галузі, а також на вибіркові освітні компоненти.

Кількість навчальних годин, визначена у навчальному плані закладу освіти на вивчення вибіркових освітніх компонентів, не включається до максимального показника, виділеного на ту чи іншу освітню галузь.

Сума годин на вивчення всіх освітніх галузей не повинна перевищувати загальнорічної кількості навчальних годин, що фінансуються з бюджету (без урахування поділу на групи), визначеної базовим навчальним планом, з дотриманням вимог гранично допустимого річного навчального навантаження учнів.

Додаткові години для вивчення навчальних предметів, інтегрованих курсів, курсів за вибором, через які реалізуються освітні галузі, проведення індивідуальних консультацій та групових занять заклад освіти розподіляє самостійно, враховуючи особливості організації освітнього процесу та індивідуальні освітні потреби учнів, що відображається в освітній програмі закладу.

4. У закладах загальної середньої освіти можуть запроваджуватися як галузеві, так і міжгалузеві навчальні предмети (інтегровані курси), формування змісту яких може здійснюватися шляхом упорядкування в логічній послідовності результатів навчання кількох освітніх галузей або окремих їх складників. Ці навчальні предмети (інтегровані курси) вивчаються за модельними навчальними програмами ( додаток 5) або за навчальними програмами, затвердженими педагогічною радою, що мають містити опис результатів навчання учнів в обсязі не меншому, ніж передбачено Державним стандартом та/або відповідними модельними навчальними програмами.

Кількість навчальних годин на вивчення інтегрованих курсів визначається закладом освіти самостійно з урахуванням навчального навантаження, визначеного на відповідні навчальні предмети у типовому навчальному плані.

5. Заклад освіти може планувати вивчення певного предмета або курсу концентровано.

Предмети та курси з навчальним навантаженням 0,5 години на тиждень вивчаються протягом одного семестру.

Загальні коментарі до плану та питання міжгалузевої інтеграції

1. Кількість навчальних годин для вивчення української мови у навчальному плані закладу освіти, відповідно до абзацу четвертого частини третьої статті 11 Закону України "Про повну загальну середню освіту", не може бути меншою, ніж у типовому навчальному плані.

2. Уроки з фізичної культури, згідно із частиною четвертою статті 26 Закону України "Про фізичну культуру і спорт", є обов'язковими і проводяться не менше трьох разів на тиждень, що відображається у навчальному плані закладу освіти для кожного класу.

3. Кількість навчальних годин на вивчення кожної освітньої галузі визначається закладом освіти самостійно у межах заданого діапазону ( додаток 2).

Різниця між рекомендованою та мінімальною кількістю навчальних годин (резерв навчальних годин) у кожній освітній галузі, відповідно до пункту 26 Державного стандарту, може бути перерозподілена між освітніми компонентами цієї освітньої галузі, або на інші освітні галузі, а також на вибіркові освітні компоненти.

Кількість навчальних годин, визначена у навчальному плані закладу освіти на вивчення вибіркових освітніх компонентів, не включається до максимального показника, виділеного на ту чи іншу освітню галузь.

Сума годин на вивчення всіх освітніх галузей не повинна перевищувати загальнорічної кількості навчальних годин, що фінансуються з бюджету (без урахування поділу на групи), визначеної базовим навчальним планом, з дотриманням вимог гранично допустимого річного навчального навантаження учнів.

4. Розподіл навчального навантаження між мовою корінного народу або національної меншини та іноземною мовою здійснюється закладом освіти відповідно до пункту 27 Державного стандарту, що відображається в навчальному плані.

Для реалізації мовно-літературної освітньої галузі заклад освіти може використовувати додаткові години, передбачені типовим навчальним планом. Також заклад освіти може перерозподіляти години в рамках мовно-літературної освітньої галузі та між освітніми галузями у межах заданого діапазону ( додаток 2).

5. Заклад освіти може запроваджувати як галузеві, так і міжгалузеві навчальні предмети (інтегровані курси), формування змісту яких може здійснюватися шляхом упорядкування в логічній послідовності результатів навчання кількох освітніх галузей або окремих їх складників. Ці навчальні предмети (інтегровані курси) вивчаються за модельними навчальними програмами ( додаток 5) або за навчальними програмами, затвердженими педагогічною радою, що мають містити опис результатів навчання учнів в обсязі не меншому, ніж передбачено Державним стандартом та/або відповідними модельними навчальними програмами.

Кількість навчальних годин на вивчення інтегрованих курсів визначається закладом освіти самостійно з урахуванням навчального навантаження, визначеного на відповідні навчальні предмети у типовому навчальному плані.

6. Заклад освіти може планувати вивчення певного предмета або курсу концентровано.

Предмети та курси з навчальним навантаженням 0,5 години на тиждень вивчаються протягом одного семестру.

Модельні навчальні програми можуть бути розроблені для всього рівня базової середньої освіти (5-9 класи) або окремо для кожного циклу: адаптаційного циклу (5-6 класи) та циклу базового предметного навчання (7-9 класи)

{Текст взято з сайту Міністерства освіти і науки http://www.mon.gov.ua}

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Про затвердження типової освітньої програми для 5-9 класів закладів загальної середньої освіти

# data[].attributes.attachment_link.description
НАКАЗ 19.02.2021 № 235 Про затвердження типової освітньої програми для 5-9 класів закладів загальної середньої освіти Відповідно до абзацу двадцять другого частини першої статті 64 Закону України "Про освіту", частини другої статті 11 Закону України "Про повну загальну середню освіту", пункту 5 постанови Кабінету Міністрів України від 30 вересня 2020 року № 898 "Про деякі питання державних стандартів повної загальної середньої освіти", з метою забезпечення впровадження Державного стандарту базової середньої освіти, затвердженого цією постановою, НАКАЗУЮ: 1.

# data[].attributes.headline
Концепція НУШ

# data[].attributes.subject
Концепція НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ

№ 1/13749-23 від 12 вересня 2023 року

Департаменти (управління) освіти
і науки обласних, Київської міської
(військових) державних адміністрацій

Заклади післядипломної
педагогічної освіти
Про інструктивно-методичні
рекомендації щодо викладання
навчальних предметів/інтегрованих
курсів у закладах загальної середньої
освіти у 2023/2024 навчальному році
Міністерство освіти і науки надсилає для практичного використання інструктивно-методичні рекомендації щодо викладання навчальних предметів у закладах загальної середньої освіти у 2023/2024 навчальному році, підготовлених спільно з Державною науковою установою "Інститут модернізації змісту освіти".

Також інформуємо, що чинними залишаються Інструктивно-методичні рекомендації щодо організації освітнього процесу та викладання навчальних предметів у закладах загальної середньої освіти у 2022/2023 навчальному році (лист Міністерства освіти і науки України від 19.08.2022 № 1/9530-22), і Методичні рекомендації щодо окремих питань здобуття загальної середньої освіти в умовах воєнного стану в Україні, затверджені наказом Міністерства освіти і науки України 15 травня 2023 р. № 563.

Просимо довести інформацію до відома керівників закладів загальної середньої освіти та педагогічних працівників.

Заступник Міністра Андрій Сташків
ІНСТРУКТИВНО-МЕТОДИЧНІ РЕКОМЕНДАЦІЇ
щодо викладання навчальних предметів у закладах загальної середньої
освіти у 2023/2024 навчальному році
У 2023/2024 навчальному році пріоритетними є такі напрями освітньої діяльності:

продовження реформи загальної середньої освіти відповідно до Концепції "Нова українська школа" - впровадження у 6 класах нового Державного стандарту базової середньої освіти (далі - Державний стандарт);

подолання втрат у навчанні, зумовлених спочатку тривалими карантинами, потім - військовою агресією рф на території нашої держави;

посилення національно-патріотичного виховання, формування громадянської позиції, розвиток навичок інформаційної гігієни під час війни;

просвіта з питань особистої безпеки;

психологічна підтримка всіх учасників освітнього процесу.

У 2023/2024 навчальному році продовжується поетапне впровадження Державного стандарту базової середньої освіти (далі - Державний стандарт), відповідно учні 6 класів закладів загальної середньої освіти переходять на нову модель навчання.

Упровадження Державного стандарту спрямоване на зміни в організації освітнього процесу, які мають забезпечити можливості формування ученицями/учнями ключових компетентностей і наскрізних умінь, визначених Законом України "Про освіту", та сприяти вихованню ціннісних орієнтирів відповідно до Концепції "Нова українська школа".

Основним документом, що забезпечує досягнення учнями визначених відповідним Державним стандартом вимог до обов'язкових результатів навчання учнів є освітня програма закладу загальної середньої освіти.

В освітній програмі закладу освіти зазначається перелік програм (модельних навчальних програм та/або навчальних програм) що використовуються закладом освіти в освітньому процесі у тому числі навчальні програми курсів за вибором.

Відповідно до навчального плану заклад освіти здійснює вибір модельних навчальних програм для закладів загальної середньої освіти з-поміж тих, яким надано гриф "Рекомендовано Міністерство освіти і науки України" (програми розміщено на сайтах Міністерства освіти і науки та Інституту модернізації змісту освіти за посиланнями:

( https://mon.gov.ua/ua/osvita/zagalna-serednya-osvita/navchalniprogrami/modelni-navchalni-programi-dlya-5-9-klasiv-novoyi-ukrayinskoyi-shkolizaprovadzhuyutsya-poetapno-z-2022-roku

https://imzo.gov.ua/model-ni-navchal-ni-prohramy/).

Сукупність модельних та/або навчальних програм в освітній програмі закладу має охоплювати досягнення учнями результатів навчання з усіх визначених Державним стандартом освітніх галузей. Отже кожна модельна навчальна програма е важливим складником освітньої програми закладу освіти.

Керуючись законодавством (стаття 11 Закону України "Про повну загальну середню освіту") привертаємо увагу керівників закладів освіти, що педагогічні працівники закладу освіти обирають модельні навчальні програми на певний цикл повної загальної середньої освіти і не можуть змінювати їх в середині циклу, зокрема при переході від 5-го до 6-го класу, оскільки кожна з модельних навчальних програм має особливості щодо реалізації вимог стандарту до результатів навчання на адаптаційному циклі. Водночас, для класів, які розпочинають навчання на адаптаційному циклі повної загальної середньої освіти у 2023році (і в подальших роках), можуть бути обрані модельні навчальні програми інших авторів.

Інформуємо, що строк дії грифа окремих модельних навчальних програм скорочено у зв'язку з внесенням змін. У 2023 році наказом Міністерства надано гриф оновленим програмам:

Модельна навчальна програма "Зарубіжна література. 5-6 класи" для закладів загальної середньої освіти (авт. Богданець-Білоскаленко Н. І., Снєгірьова В. В., Фідкевич О. Л.);

Модельна навчальна програма "Українська мова. 5-6 класи" для закладів загальної середньої освіти (авт. Голуб Н. Б., Горошкіна О. М.);

Модельна навчальна програма "Українська література. 5-6 класи" для закладів загальної середньої освіти (за науковою редакцією Яценко Т. О., авт. кол. Яценко Т. О., Пахаренко В. І., Кизилова В. В., Качак Т. Б., Слижук О. А., Овдійчук Л. М., Тригуб І. А., Дячок С. О. Макаренко В. М.);

Модельна навчальна програма "Зарубіжна література. 5-9 класи" для закладів загальної середньої освіти (авт. Ніколенко О. М., Ісаєва О. О., Клименко Ж. В., Мацевко-Бекерська Л. В., Юлдашева Л. П., Рудніцька Н. П., Туряниця В. Г., Тіхоненко С. О., Вітко М. І., Джангобекова Т. А.);

Модельна навчальна програма "Зарубіжна література. 5-6 класи" для закладів загальної середньої освіти (авт. Волощук Є. В.);

Модельна навчальна програма "Інтегрований курс літератур (української та зарубіжної). 5-6 класи" для закладів загальної середньої освіти (авт. Яценко Т. О., Тригуб І. А.);

Модельна навчальна програма "Здоров'я, безпека та добробут. 5-6 класи (інтегрований курс)" для закладів загальної середньої освіти (авт. Воронцова Т. В., Пономаренко В. С., Лаврентьєва І. В., Хомич О. Л.);

Модельна навчальна програма "Здоров'я, безпека та добробут. 5-6 класи (інтегрований курс)" для закладів загальної середньої освіти (авт. Шиян О. І., Дяків В. Г., Волощенко О. В., Гриньова М. В., Козак О. П., Овчарук О. В., Седоченко О. Б., Сорока І. З., Страшко С. В.);

Модельна навчальна програма "Здоров'я, безпека та добробут. 5-6 класи (інтегрований курс)" для закладів загальної середньої освіти (авт. Хитра З. М. Романенко О. А);

Модельна навчальна програма "Здоров'я, безпека та добробут. 5-6 класи (інтегрований курс)" для закладів загальної середньої освіти (авт. Гущина Н. І., Василашко І. П.).

Модельні навчальні програми на рівні закладу освіти конкретизуються у навчальні програми. З цією метою педагоги можуть у модельній навчальній програмі на власний розсуд зазначити кількість годин, необхідну на провадження послідовності досягнення результатів навчання учнів з відповідних навчальних предметів (інтегрованих курсів), змісту тієї чи іншої теми (розділу, модуля тощо) та видів навчальної діяльності учнів. Також педагоги можуть використовувати навчальні програми, розроблені на основі модельних авторським колективом відповідної програми, де авторами програми визначено кількість годин, необхідну на провадження послідовності досягнення результатів навчання учнів з відповідних навчальних предметів (інтегрованих курсів), змісту тієї чи іншої теми (розділу, модуля тощо) та видів навчальної діяльності учнів.

Учитель може розробити навчальну програму предмета, інтегрованого курсу (у тому числі білінгвальних курсів) на основі обраної модельної навчальної програми. При цьому педагоги можуть вносити зміни у пропонований модельною навчальною програмою зміст навчального предмета/інтегрованого курсу, з урахуванням підготовленості класу, регіональних особливостей, робочого навчального плану школи, необхідності своєчасного реагування на конкретні умови, в яких відбувається освітній процес, зокрема:

доповнювати зміст програми, включаючи регіональний компонент;

розширювати/поглиблювати або ущільнювати зміст окремих елементів (розділів, тем, модулів тощо) програми зважаючи на потреби учнів, матеріально-технічне забезпечення закладу освіти, запити батьків, громади тощо; доповнювати тематику практичних/творчих робіт;

вилучати окремі питання, з метою уникнення надмірної деталізації змісту навчального матеріалу.

Загальний обсяг таких змін може досягати 20%.

Також учитель може змінювати послідовність вивчення тем, не порушуючи логічної послідовності досягнення результатів навчання.

На основі модельної та/або затвердженої педагогічною радою навчальної програми навчального предмета (інтегрованого курсу) вчитель складає календарно-тематичне планування з урахуванням навчальних можливостей учнів класу. Під час розроблення календарно-тематичного та системи поурочного планування вчитель самостійно вибудовує послідовність формування очікуваних результатів навчання, враховуючи послідовність розгортання змісту в навчальній програмі. Учитель може упродовж навчального року вносити зміни у календарно-тематичне планування, відповідно до того, як учні засвоїли навчальний матеріал, визначати кількість годин на вивчення окремих тем і змістових модулів.

Календарно-тематичне та поурочне планування здійснюється вчителем у довільній формі, у тому числі з використанням друкованих чи електронних джерел тощо. Формат, обсяг, структура, зміст та оформлення календарнотематичних планів та поурочних планів-конспектів є індивідуальною справою вчителя. Встановлення універсальних стандартів таких документів у межах закладу загальної середньої освіти міста, району чи області не передбачено законодавством.

Автономія вчителя має бути забезпечена академічною свободою, включаючи свободу викладання, свободу від втручання в педагогічну діяльність, вільним вибором форм, методів і засобів навчання, що відповідають освітній програмі, розробленням та впровадженням авторських навчальних програм, проєктів, освітніх методик і технологій, методів і засобів, насамперед методик компетентнісного навчання.

Інформуємо, що набув чинності Порядок здійснення експертизи, надання грифів навчальній літературі та навчальним програмам, затверджений наказом Міністерства освіти і науки України 05 червня 2023 року № 675, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 17 липня 2023 р. за № 1203/40259 (далі - Порядок). Згідно з Порядком гриф надається навчальним програмам у сфері дошкільної освіти, навчальним програмам з психолого-педагогічної та корекційно-розвиткової роботи, модельним навчальним програмам, навчальним програмам з навчального предмета, курсу за вибором, розробленим не на основі модельних навчальних програм (окрім навчальних програм релігійного спрямування).

Керуючись Порядком, звертаємо увагу керівників закладів освіти, що програми курсів за вибором повинні мати відповідний гриф і входити до Переліку навчальних програм, підручників та навчально-методичних посібників, рекомендованих МОН для використання у закладах загальної середньої освіти.

Із переліками рекомендованої літератури можна ознайомитися за посиланнями:

У Переліках для окремих підручників та посібників, які можуть використовуватися в освітньому процесі, зазначено декілька років надання висновку про гриф у зв'язку з зміною його строку дії або розгляду оновленого видання.

Відповідно до законодавство педагогічні працівники, зокрема, мають право на академічну свободу, включаючи свободу викладання, вільний вибір форм, методів і засобів навчання, що відповідають освітній програмі. Разом з тим, під час добору навчальної літератури для використання в освітньому процесі у новому навчальному році педагогічним працівникам слід ураховувати, що до деяких навчальних програм останнім часом було внесено зміни та доповнення, що, відповідно, не відображено в підручниках та посібниках попередніх років видання. З огляду на зазначене, рекомендуємо для викладання певних тем використовувати матеріали електронних версій підручників або інші додаткові матеріали.

Привертаємо увагу, що за результатами розгляду комісій Переліки постійно доповнюватимуться новими назвами, оновлюватимуться з урахуванням строку дії грифа, наданих навчальній літературі та навчальним програмам Міністерством освіти і науки України.

Переліки є доступними для ознайомлення в режимі онлайн.

Використання навчальних посібників, зошитів з друкованою основою, що доповнюють зміст підручників, є необов'язковим і може мати місце в освітньому процесі лише за умови дотримання вимог щодо уникнення перевантаження учнів та добровільної згоди усіх батьків учнів класу на фінансове забезпечення.

У навчальному плані освітньої програми зазначається перелік навчальних предметів та/або інтегрованих курсів для реалізації кожної освітньої галузі, а також предмети/курси вибіркового освітнього компоненту з урахуванням освітніх потреб учнів. Розподіл годин між освітніми галузями в навчальному плані має бути увідповіднено із загальним обсягом навчального навантаженням, визначеним в освітній програмі закладу на рівні року навчання та адаптаційного циклу в цілому.

Кількість навчальних годин на вивчення кожної освітньої галузі заклад освіти може збільшувати, включно до максимального показника, з урахуванням перерозподілу різниці між рекомендованою та мінімальною кількістю навчальних годин інших освітніх галузей.

Кількість навчальних годин, визначена у навчальному плані на вивчення вибіркових освітніх компонентів, не включається до максимального показника навчального навантаження, передбаченого на ту чи іншу освітню галузь. До прикладу, вивчення другої іноземної мови може здійснюватись за рахунок резервних навчальних годин. У такому разі години на її вивчення не враховуються у кількість навчальних годин на вивчення мовнолітературної освітньої галузі. Тобто у навчальному плані на вивчення мовнолітературної освітньої галузі може бути виділена максимальна кількість годин (13 навчальних годин на тиждень) плюс години на вивчення другої іноземної мови (2 години на тиждень) і загальна кількість навчальних годин на вивчення відповідних предметів становитиме 15.

У випадку запровадження міжгалузевих інтегрованих курсів у навчальному плані зазначається назва міжгалузевого інтегрованого курсу (окремим рядком) і кількість годин на тиждень у класах. В освітній програмі закладу освіти (загальній частині) зазначається за рахунок яких годин (додаткових чи резервних) здійснюватиметься вивчення міжгалузевого інтегрованого курсу

Поділ класів на групи при вивченні окремих предметів у загальноосвітніх навчальних закладах здійснюють відповідно до додатку 2 Порядку, затвердженому наказом Міністерства освіти і науки України від 20.02.2002 № 128. Клас може ділитися на групи:

при вивченні української та іноземної мов за умови наявності в класі понад 27 учнів;

під час вивчення у 5 - 6 класах інтегрованого мовнолітературного курсу клас може ділитися на групи не менше ніж на чотирьох уроках на тиждень, що відповідає мінімальному та рекомендованому тижневому навантаженню для вивчення української мови;

при проведенні практичних занять з інформатики з використанням комп'ютерів за умови не менше 8 учнів у групі;

при проведенні уроків з трудового навчання, технологій (окремо для хлопців і дівчат) за умови наявності в класі понад 27 учнів, але не менше 8 учнів у групі;

при проведенні уроків з фізичної культури в 10 - 11 класах (окремо для юнаків і дівчат) за умови наявності в класі понад 27 учнів, але не менше 8 учнів у групі.

Українська освіта у 2020-2022 роках зіштовхнулася із значними викликами. Зміна форми здобуття освіти, переведення закладів з очного на дистанційне та змішане навчання, нестабільні умови організації освітнього процесу (повітряні тривоги, відключення електроенергії, перебої з інтернетом) - вплинули на результати навчання учнів/учениць.

З метою виявлення втрат у навчанні рекомендуємо на початку навчального року виявити рівень опанування учнями навчального матеріалу, яким вони оволодівали в умовах воєнного часу самостійно або із використанням технологій дистанційного навчання, визначити необхідність організації традиційного повторення вивченого матеріалу за минулий рік, запровадити "коригуюче навчання". Це дозволить з'ясувати навченість учнів, їхню готовність до засвоєння нового змісту, а також допоможе визначити оптимальні умови для планування й організації подальшого освітнього процесу.

У календарно-тематичному плануванні необхідно передбачити достатню кількість навчального часу для повторення і проведення діагностування результатів навчання за попередній рік. Спосіб діагностування залишкових результатів навчання вчитель обирає самостійно. Результати діагностування не підлягають обліку і не враховуються під час оцінювання за перший семестр.

У межах ініціативи "Збереження доступу до шкільної освіти", що впроваджується в рамках проєкту "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe), розробляються діагностувальні тести, як допоміжний інструмент для встановлення результатів навчання та виявлення прогалин у навчанні. На сьогодні на платформі Всеукраїнської школи онлайн розміщено діагностувальні тести з таких предметів: українська мова, математика - для 5 і 7 класів; історія України, географія, фізика - для 8 класів; українська мова, алгебра, геометрія, фізика, географія, історія України - для 9 класів; географія, фізика - для 10 класів. Діагностувальними тестами можуть скористатися вчителі для виявлення навчальних втрат і учні для самооцінювання.

Результати діагностування доцільно використати для коригування календарно-тематичного плану вивчення предмета/інтегрованого курсу. Залежно від готовності здобувачів освіти оволодівати програмовим матеріалом учитель може розширити (збільшити) тематичний блок "Повторення (за попередній навчальний рік)" для подолання виявлених утруднень і відповідно ущільнити програмовий матеріал, який має вивчатися або опрацьовувати нові тематичні блоки, але перші уроки, виділені на опрацювання теми, присвячувати повторенню тих тем попереднього класу, на яких базується вивчення нової теми. Відтак, календарно-тематичний план протягом навчального року може змінюватися залежно від результатів навчального поступу учнів.

За результатами Дослідження якості організації освітнього процесу в умовах війни компенсація втрат у навчальному часі (пропущені навчальні заняття) найчастіше відбувається через надання учням навчальних матеріалів (презентація, відео, аналогічні навчальні заняття онлайн) та завдань для самостійного опрацювання. Водночас, дослідження вказує на зменшення кількості учнів/учениць, які володіють уміннями, необхідними для самостійного навчання - уміння планувати час, організовувати свою роботу, самостійно виконувати завдання, здійснювати самооцінювання. Для таких учнів надолуження навчальних втрат шляхом самостійного опрацювання навчального матеріалу може бути малоефективним.

Одним із варіантів запобігання освітнім втратам може бути проведення компенсаторних занять як для класу, так і для окремої групи школярів чи зведеної групи класів однієї паралелі після завершення семестру та навчального року, а також в період літніх канікул. Такі заняття повинні організовуватися за добровільною згодою усіх учасників освітнього процесу та орієнтовані перш за все на тих учнів, які бажають підвищити результати своїх навчальних досягнень. Також з цією метою можуть створюватись гуртки у закладах позашкільної освіти, в яких діти будуть навчатись за коригувальними програмами (експрес-курсами) з навчальних предметів/інтегрованих курсів, та використовуватись можливостф літніх таборів.

Міністерством спільно з ЮНІСЕФ розроблено рекомендації щодо організації програм з надолуження освітніх втрат для громадських організацій, закладів освіти, органів управління освітою та інших організацій, які вже впроваджують або планують впроваджувати програми з надолуження освітніх втрат.

Міністерством освіти і науки спільно з українським інститутом розвитку освіти розроблено методичні рекомендації щодо використання модифікованих програм вивчення української мови в 5-11 класах закладів загальної середньої освіти (лист Міністерства освіти і науки України від 15 липня 2023 р № 1/12131-23.

Зазначені рекомендації пропонуються для організації вивчення української мови тими учнями, які протягом тривалого періоду пропустили навчання або навчалися не за українськими освітніми програмами Інститутом педагогіки НАПН України з урахуванням зарубіжного досвіду ефективних методик подолання освітніх втрат та освітніх розривів підготовлено методичні рекомендації "Діагностика та механізм подолання втрат у навчанні молодших школярів" та "Діагностика та компенсація освітніх втрат у загальній середній освіті".

Звертаємо увагу, що під час організації дистанційного та змішаного навчання слід виважено обирати електронні освітні ресурси, ураховуючи їх дидактичну доцільність, фактологічну коректність змісту, відповідність навчальній програмі. Вибір цифрової платформи для використання в освітньому процесі заклад загальної середньої освіти здійснює самостійно з урахуванням технічних можливостей учителів та учнів.

Як відповідь на виклики, пов'язані з пандемією COVID-19, з метою забезпечення рівного доступу до якісної шкільної освіти для всіх українських школярів і школярок, незалежно від їхнього місця проживання та наявних ресурсів, стратегічною необхідністю забезпечення сталості та якості навчального процесу Міністерство освіти і науки України спільно з Українським інститутом розвитку освіти та Міністерством цифрової трансформації України запустили освітню вебплатформу для дистанційного та змішаного навчання "Всеукраїнська школа онлайн" (далі - ВШО).

Зараз, в умовах воєнного стану, платформа ВШО стала ще більш актуальною: використання навчальних матеріалів, розміщених на платформі, в освітньому процесі сприятиме рівному доступу до освіти школярів, які перебувають на території України, зокрема й на тимчасово окупованих територіях, чи за кордоном. Також ці освітні матеріали будуть корисні і для вчителів: для підготовки уроку чи організації змішаного навчання.

ВШО - це онлайн-ресурс для змішаного та дистанційного навчання учнів з освітніми матеріалами для учнів і педагогічних працівників, що пройшли експертизу та відповідають державним освітнім стандартам. Організацією проведення експертизи опікується Експертна рада з питань наповнення вебплатформи дистанційного навчання "Всеукраїнська школа онлайн освітніми матеріалами".

Наразі на платформі розміщено освітні матеріали для учнів 5-11 класів, кожен урок складається з відеолекції тривалістю від 5 до 15 хвилин, конспекту уроку, тестових завдань, додаткових матеріалів. В межах курсу передбачено тематичне оцінювання і підсумкове оцінювання курсу. Всі матеріали відповідають державним програмам. Також на платформі є можливість відслідковувати навчальний прогрес учнів і учениць.

Планується створення уроків для початкової школи. Наразі на платформі розміщено покликання на мобільний застосунок з уроками української мови і математики, створених проєктом War child, та покликання на мобільний застосунок для соціально-емоційного навчання "Віздом. Світ емоцій" для початкової школи.

На платформі розміщено методичні матеріали з організації дистанційного та змішаного навчання на базі ВШО (перекладені на 14 європейських мов), методичні матеріали з інфомедійної грамотності від проєкту IREX.

Державний стандарт базової середньої освіти містить значний медіаосвітній потенціал. Аналіз методичного потенціалу модельних навчальних програм і підручників для 5-6 класу з усіх освітніх галузей пропонується у посібнику "Медіаосвіта в Державному стандарті базової середньої освіти (5-6 класи)" в якому авторський колектив детальніше зупиняється на особливостях інтеграції медіаосвіти в мовно-літературній, громадянській, історичній та природничій освітній галузях.

Академія української преси у 2023 році презентувала нове видання - "Інформаційна гігієна та медіаосвіта: що нового в умовах воєнного часу".

Ключова ідея посібника: інформаційна гігієна невід'ємна складова медіаосвіти, яка має свої критерії; в першу чергу потрібно навчати дітей, і тих, хто їх навчає. Посібник "Інформаційна гігієна та медіаосвіта: що нового в умовах воєнного часу" покладений закріпити у свідомості освітян мотивацію: ворог є як на полі бою, так і в інфопросторі. Розуміння механізмів і принципів медіаконтенту, формування світогляду та цінностей - це надважливий захист і відповідь агресору. Інформаційна війна напряму супроводжує військовий конфлікт і безпосередньо впливає на його результат.

Учителям історії та громадянської освіти, які прагнуть засвоїти додаткові можливості для практичної роботи з формування медіаграмотності в здобувачів освіти за умов інформаційно-ідеологічного протистояння рекомендуємо навчально-методичний посібник "Медіаосвіта в огні. Методичні рекомендації для вчителів курсу "Громадянська освіта"/"Історія". Запропоновані у посібнику матеріали спрямовані на системне та усвідомлене засвоєння методик критичного мислення й декодування дезінформації та пропаганди.

В умовах повномасштабної війської агресії Академія української преси започаткувала на Тулбоксі для вчителів (уроки вправи, заняття, в які інтегровані елементи медіаграмотності) нову рубрику "Медіаграмотність в умовах війни". Зокрема розроблено вправи на розвиток критичного мислення з елементами медіаграмотності на тему війни на уроках в початковій школі.

Повномасштабна війна російської федерації проти України критично впливає на стан психологічного здоров'я учасників освітнього процесу та безпосередню організацію навчання. За останній рік погіршився психологічний стан здобувачів освіти (за результатами Дослідження якості організації освітнього процесу в умовах війни) майже вдвічі у порівнянні з початком лютого 2022 року збільшилася кількість учнів/учениць, які почуваються тривожно, напружено, у півтора рази - втомлено).

Рекомендуємо учителям під час уроку впроваджувати психологічні хвилинки, які допоможуть здобувачу освіти впоратися зі стресом та його наслідками, емоційно налаштувати здобувача освіти на урок, на плідну роботу, завдяки чому створюватиметься сприятлива атмосфера, яка дасть змогу дітям розслабитися, зняти емоційне напруження, відновити почуття безпеки та психоемоційного комфорту, що є природним механізмом стабілізації.

Регулярне впровадження психологічних хвилинок у зручний час та слушній нагоді допоможе здобувачу освіти стати більш спокійним, врівноваженим, а також дасть змогу краще зрозуміти свої почуття. Учитель має сам визначити, коли і у який час провести психологічну хвилинку. Рекомендуємо для практичного використання навчально-методичний посібник "Психологічна хвилинка". Посібник містить 108 коротких, але ефективних відеотренінгів.

Звертаємо увагу керівників закладів освіти, що відповідно до Закону України "Про внесення змін до статті 51 Закону України "Про повну загальну середню освіту" щодо підвищення кваліфікації педагогічних працівників у питанні надання психологічної підтримки учасникам освітнього процесу" не менше 10 відсотків загальної кількості академічних годин для підвищення кваліфікації педагогічного працівника протягом п'яти років, яка оплачується за рахунок коштів державного та місцевих бюджетів, обов'язково повинні бути спрямовані на вдосконалення знань, вмінь і практичних навичок у частині надання психологічної підтримки учасникам освітнього процесу.

Державною науковою установою "Інститут модернізації змісту освіти" за ініціативи першої леді України Олени Зеленської в рамках Національної програми з охорони психічного здоров'я та психосоціальної підтримки розроблено курс підвищення кваліфікації "Перша психологічна допомога учасникам освітнього процесу під час та після завершення воєнних дій" (далі - Курс). Курс створено за моделлю змішаного навчання (blended learning), який включає: 10 мультимедійних уроків у міжнародному форматі SCORM. Додаткові матеріали та практичні тренінги допоможуть підвищити професійний рівень педагогічних працівників закладів освіти та опанувати сучасні технології першої психологічної допомоги за методичними посібниками Save the Children, а також ознайомити з рекомендаціями щодо перенаправлення Міжнародного Постійного Комітету (IASC). Курс отримав схвальний відгук Всесвітньої організації охорони здоров'я (ВООЗ). Курс вже успішно завершили 31 881 осіб. Взяти участь у Курсі можна за покликанням.

Крім того Державною науковою установою "Інститут модернізації змісту освіти" розроблено:

у межах Всеукраїнської програми ментального здоров'я спецкурс підвищення кваліфікації для слухачів (освітян) очно-дистанційної форми навчання "Важливі навички у періоди стресу", на основі методики Всесвітньої організації охорони здоров'я (ВООЗ). (взяти участь у спецкурсі можна за покликанням;

спецкурс підвищення кваліфікації для слухачів (освітян) очнодистанційної форми навчання "Психосоціальна підтримка учасників освітнього процесу".

Особливості викладання навчальних предметів у 2023/2024 навчальному році наведені у додатках 1 - 13 до інструктивно-методичних рекомендацій.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
про інструктивно-методичні рекомендації щодо викладання навчальних предметів/інтегрованих курсів у закладах загальної середньої освіти у 2023/2024 навчальному році

# data[].attributes.attachment_link.title
Про інструктивно-методичні рекомендації щодо викладання навчальних предметів/інтегрованих курсів у закладах загальної середньої освіти у 2023/2024 навчальному році

# data[].attributes.attachment_caption
Методика вивчення морфології на уроках української мови. НУШ.

# data[].attributes.attachment_caption
У статті висвітлено проблеми навчання граматики української мови. НУШ.

# data[].attributes.attachment_caption
Українська мова 6 клас. Мета статті - увиразнити методику збагачення мовлення учнів шостого класу фразеологізмами під час вивчення фразеології.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Костусяк, Наталія Миколаївна

# data[].attributes.attachment_link.title
eVNUIR: Морфеміка, словотвір, морфологія української мови : методичні рекомендації

# data[].attributes.attachment_link.description
Please use this identifier to cite or link to this item: https://evnuir.vnu.edu.ua/handle/123456789/20859

# data[].attributes.attachment_caption
Державний стандарт базової середньої освіти.

# data[].attributes.attachment_link.title
Державний стандарт базової середньої освіти

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
З попереднього (2022-2023) навчального року 5-ті класи почали вчитися за модельними програмами, створеними на основі нового Державного стандарту базової середньої освіти. А якщо простіше, за програмами НУШ. Цьогоріч за цими новими програми на загальнонаціональному рівні вчаться вже в 6-х класах, тож сьогодні можемо говорити про те, які з них є найпопулярнішими, розвантажують вони чи, навпаки, додатково навантажують учнів порівняно із попередніми.

Про те,

які програми доступні для вибору вчителям української мови й літератури, що викладають у базовій середній школі для "дітей НУШ";

які з них є найпопулярнішими серед учителів-предметників;

чи зменшилося годинне навантаження за новим Держстандартом,

читайте в першій частині нашого аналітичного дослідження.

[Спойлер: у наступних серіях ми розповімо про те, чим за змістом відрізняються нові програми від старих, чим може бути зумовлена перевантаженість програми з української літератури й чому вони досі потребують перегляду, наскільки вправними читачами є українські учні й учениці згідно з міжнародними дослідженнями, як побудована програма з мови й літератури в більш успішних у читанні країнах (за даними PISA)].

ЯКИЙ ВИБІР ПРОПОНУЮТЬ РОЗРОБНИКИ МОДЕЛЬНИХ ПРОГРАМ

Модельні навчальні програми з української мови й літератури (а також з інтегрованого мовно-літературного курсу) для 7-9 класів оприлюднені на сайті МОН. Їх апробують пілотні класи НУШ (наразі 7-мі класи).

Учителі 5-9 класів, які впроваджують НУШ, мають такий вибір модельних програм з української мови й літератури (не враховуючи програм для закладів із навчанням мовами національних меншин), на основі яких можуть укласти власні навчальні програми:
І. З української мови:

Модельна навчальна програма "Українська мова. 5-6 класи" для закладів загальної середньої освіти (авт. Голуб Н.Б., Горошкіна О.М.);

Модельна навчальна програма "Українська мова. 5-6 класи" для закладів загальної середньої освіти (авт. Заболотний О.В., Заболотний В.В., Лавринчук В.П., Плівачук К.В., Попова Т.Д.);

Модельна навчальна програма "Українська мова. 7-9 класи" для закладів загальної середньої освіти (авт. Голуб Н.Б., Горошкіна О.М.);

Модельна навчальна програма "Українська мова. 7-9 класи" для закладів загальної середньої освіти (авт. Заболотний О.В., Заболотний В.В., Лавринчук В.П., Плівачук К.В., Попова Т.Д.).

Як бачимо, два авторські колективи, що укладали модельні програми з української мови для 5-6 класів, у незмінному складі продовжили роботу над програмами для 7-9-х. Це дає підстави сподіватися на послідовну реалізацію в цих програмах мовної й мовленнєвої ліній, започаткованих в адаптаційному циклі базової середньої школи.
II. З української літератури:

Модельна навчальна програма "Українська література. 5-6 класи" для закладів загальної середньої освіти (авт. Архипова В.П., Січкар С.І., Шило С.Б.);

Модельна навчальна програма "Українська література. 5-6 класи" для закладів загальної середньої освіти (авт. Чумарна М.І., Пастушенко Н.М.);

Модельна навчальна програма "Українська література. 5-6 класи" для закладів загальної середньої освіти (авт. Яценко Т.О., Качак Т.Б., Кизилова В.В., Пахаренко В.І., Дячок С.О., Овдійчук Л.М., Слижук О.А., Макаренко В.М., Тригуб І.А.);

Модельна навчальна програма "Українська література. 7-9 класи" для закладів загальної середньої освіти (авт. Яценко Т.О., Пахаренко В.І., Слижук О.А., Тригуб І.А.).

1 грудня 2023 року було затверджено модельну програму "Українська література. 7-9 класи" для закладів загальної середньої освіти (авт. Заболотний О.В., Слоньовська О.В., Ярмульська І.В.).

27 грудня 2023 року було затверджено модельну програму "Українська література. 7-9 класи" для закладів загальної середньої освіти (авт. Пастушенко Н.М., Чумарна М.І.).

Така пізня поява програм може спричинити проблеми: по-перше, у пілотних 7-х класів не було змоги ними скористатися, по-друге, конкурс підручників для 7-х класів уже оголосили, і викликає певні сумніви, що автори підручників устигнуть створити якісний контент за цією програмою до 6 лютого 2024 року (дедлайн подання комплектів навчальних матеріалів відповідно до наказу).

Вибір програм з літератури у вчителів ширший - і, забігаючи наперед, зазначимо, що програми з літератури суттєво відрізняють одна від одної у змістовій частині. Наразі роботу над модельною програмою для 7-9 класів продовжили два авторські колективи ( Таміли Яценко і Марії Чумарної) - натомість авторський колектив Олександра Заболотного раніше не брав участі в розробленні програм з літератури. Із якою з трьох наявних модельних програм для 5-х класів вона має узгоджуватися в аспекті розвитку наскрізних умінь, ключових і предметних компетентностей, у розробленні не зазначено.
III. Інтегровані курси:

Модельна навчальна програма "Драматургія і театр. 5-6 класи" (міжгалузевий інтегрований курс) для закладів загальної середньої освіти (Старагіна І.П., Чужинова І.Ю., Івасюк О.М.);

Модельна навчальна програма "Інтегрований мовно-літературний курс (українська мова, українська та зарубіжні літератури). 5-6 класи" для закладів загальної середньої освіти (авт. Старагіна І.П., Новосьолова В.І., Терещенко В.М., Романенко Ю.О., Блажко М.Б., Ткач П.Б., Панченков А.О., Волошенюк О.В.);

Модельна навчальна програма "Інтегрований мовно-літературний курс (українська мова, українська та зарубіжні літератури). 7-9 класи" для закладів загальної середньої освіти (авт. Старагіна І.П., Новосьолова В.І., Терещенко В.М., Романенко Ю.О., Блажко М.Б., Ткач П.Б., Панченков А.О.);

Модельна навчальна програма "Інтегрований курс літератур (української та зарубіжної). 5-6 класи" для закладів загальної середньої освіти (авт. Яценко Т.О., Тригуб І.А.);

Модельна навчальна програма "Інтегрований курс літератур (української та зарубіжної). 5-6 класи" для закладів загальної середньої освіти" (авт. Чумарна М., Пастушенко Н.);

Модельна навчальна програма "Інтегрований курс літератур (української та зарубіжної). 7-9 класи" для закладів загальної середньої освіти (авт. Яценко Т.О., Пахаренко В.І., Тригуб І.А., Слижук О.А., Молодик К.Ю.);

Модельна навчальна програма "Інтегрований курс літератур (української та зарубіжної). 7-9 класи" для закладів загальної середньої освіти (авт. Ніколенко О.М., Мацевко-Бекерська Л.В., Качак Т.Б., Богосвятська А.-М.І., Рудніцька Н.П., Туряниця В.Г.).

Серед авторів інтегрованих курсів бачимо вже знайомі прізвища. Зокрема, Таміла Яценко й Марія Чумарна, крім окремих курсів з української літератури, доклалися до розроблення ще й інтегрованих мовно-літературних - для 5-6 і для 7-9 класів.

Докладніше

Згорнути
Коротко про програми за старим Держстандартом
Програми з української мови та літератури для 5-9 класів за старим Державним стандартом (за ним 2023-2024 року навчаються сучасні 7-мі (не пілотні) і 8-9-ті класи) теж можна завантажити на сайті МОН. У 2017 році їх оновлювали, щоб увідповіднити концепції "Нової української школи". Зокрема, в оновлених програмах застосували компетентнісний підхід, зазначили рекомендовані види роботи до тем, у програмі з мови виокремили мовленнєву змістову лінію.

Цікаво, що в оновленні програм з української літератури за старим держстандартом не брав участь ніхто з тих авторів, які пізніше розробили модельні програми за новим стандартом. Щодо "старої" програми з української мови, у її розвантаженні 2015 року, а пізніше - в оновленні 2017 року брала участь авторка модельних програм для 5-6-х і 7-9-х класів Ніна Голуб. Імовірно, науковиця використала цей досвід і під час створення нових програм.

ЧИ ВІДБУЛОСЯ РОЗВАНТАЖЕННЯ?

Перші ніж перейти безпосереднього до змісту програм, окреслимо, яке годинне навантаження на учнів вони пропонують.
*Години із зарубіжної літератури можна додати до інтегрованого літературного або мовно-літературного курсу, якщо його оберуть у школі.

Як бачимо, на рівні обсягу годин розвантаження галузі за новим Держстандартом не сталося. Ба більше - гранична кількість годин з української мови зросла, і сумарно це, попри незначне зменшення годин на зарубіжну літературу, дає ту саму, що раніше, або більшу кількість годин на мовно-літературну галузь.

Наказ про затвердження Типової освітньої програми нагадує про те, що зменшувати кількість годин з української мови не можна (Додаток 3): "Кількість навчальних годин для вивчення української мови у навчальному плані закладу освіти відповідно до абзацу четвертого частини третьої статті 11 Закону України "Про повну загальну середню освіту" не може бути меншою, ніж у типовому навчальному плані".

Щодо решти дисциплін мовно-літературної галузі заклад освіти має певну автономію. Зокрема, може змінювати кількість навчальних годин на вивчення предмета чи інтегрованого курсу в межах діапазону, який визначений у Державному стандарті. Для мовно-літературної галузі (крім трьох представлених вище предметів, до неї відносять ще й іноземні мови) цей діапазон такий:

При цьому важливо забезпечити умови досягнення результатів навчання в тому обсязі, який визначений обраною модельною програмою.

ЩО МИ ЗНАЄМО ПРО ВИБІР МОДЕЛЬНИХ ПРОГРАМ УЧИТЕЛЯМИ

У процесі підготовки матеріалу ми звернулися по коментар до кількох учителів української мови й літератури. Як зазначають опитані, варто обирати одну програму (точніше, по одній з мови й літератури) на всю шкільну кафедру (методоб'єднання), щоб у випадку форсмажорних обставин освітяни могли заміняти одне одного. Раз обравши програму, потрібно наскрізно дотримуватися саме її, адже вона побудована в такий спосіб, що вивчення певних тем послідовно забезпечує розвиток відповідних компетентностей. В іншій програмі послідовність буде іншою, і її однаково доведеться змінювати відповідно до рівня й обсягу знань і вмінь дітей.

Статистики обрання вчителями тих чи тих модельних програм з української мови та літератури у публічному доступі немає. На відповідний запит до Інституту модернізації змісту освіти редакція "НУШ" відповіді не отримала.

Втім, такі дані про обрання програм у 5-6 класах можна із певним рівнем достовірності відтворити за результатом конкурсу підручників. В ідеалі підручник має бути укладений відповідно до тієї програми, яку обрали педагоги. На жаль, це не означає, що вчителі отримують саме ті підручники, які обрали: минулого року через воєнний стан і секвестр бюджету підручники взагалі не були надруковані вчасно. А згодом школи не завжди отримували ті назви підручників, які замовляли, натомість їм прийшли ті, які погодилися профінансувати міжнародні партнери.

11 квітня 2023 року в ІМЗО оголосили результати вибору закладами загальної середньої освіти підручників для 6-х класів. Узагальнені результати вибору підручників для 6-х класів на 2023-2024 рік за областями можна переглянути за посиланням.

Докладніше

Згорнути

Зазначимо, що на вибір підручника, звісно, може впливати не лише зміст грифованих модельних програм, за якими вони укладені. Чинниками можуть бути й відомість (медійність, авторитет у вчительських колах тощо) автора/авторки, і "звичність" навчального матеріалу, і навіть вказівки керівництва щодо бажаного вибору. Зрозуміло, що автора підручника, який уже давно на ринку й зарекомендував себе позитивно, обиратимуть частіше, ніж талановитого початківця, а в певному регіоні одні автори будуть популярніші, ніж інші, бо вони є земляками вчителів - або "за традицією". Про проблеми створення, грифування, вибору підручників ми розповідали докладніше в цій публікації.

Однак принаймні можемо співвіднести назви із модельними програмами, яким вони відповідають, і вивести фактичні відсотки, що припадають на кожну з програм.

Докладніше

Згорнути

Згідно з вихідними даними в підручниках вони відповідають певним модельним програмам. У таблиці нижче ми представили цю відповідність у такий спосіб: у лівій крайній колонці - авторські колективи модельних програм, у другому рядку, під заголовком "Підручники" - авторські колективи підручників. Знаком "+" позначені збіги, тобто певний авторський колектив писав підручник за модельною програмою авторів з крайньої лівої колонки. Наприклад, за модельною програмою Голуб і Горошкіної створили підручники самі авторки програми, Інна Літвінова, Анастасія Онатій і Тарас Ткачук, а також колектив під керівництвом Олени Семеног. Під "+" у дужках зазначена сумарна кількість замовлених учителями примірників.

Як бачимо, за першою програмою створено більше назв підручників, однак учителі втричі частіше обирають другу - за редакцією Олександра Заболотного й колективу авторів. Підручники Заболотного з української мови на ринку не перший рік, тож уже знайомі вчителям. До того ж цю програму "підсилює" те, що за нею створив підручник Олександр Авраменко, чиє ім'я багато років асоціюється із підготовкою до ЗНО, освітніми проєктами з культури мовлення тощо.

Докладніше

Згорнути

Вихідні дані в підручниках свідчать, що вони відповідають модельним програмам у такий спосіб (розміщені за тим самим принципом, що й вище - в аналогічній таблиці з української мови):

Як і у випадку з українською мовою, припускаємо, що підручники від Олександра Авраменка, Олександра та Віктора Заболотних значно "підсилили" першу модельну програму завдяки популяризації експертності авторів у медіа.

Щодо інтегрованих курсів у зведених даних з вибору підручників інформація найскупіша. Фактично охочі обирали лише інтегрований курс з української та зарубіжної літератури для 6-го класу - "Література (українська та зарубіжна)" підручник інтегрованого курсу для 6-го класу закладів загальної середньої освіти (у 2-х частинах): Яценко Т.О., Пахаренко В.І., Тригуб І.А., Слижук О. А. Тож робити висновки - крім тих, що авторський колектив відповідної модельної програми подбав про створення підручника, - на цій підставі було б неправомірно.

Отже, судячи з конкурсу підручників, найпопулярнішими модельними програмами серед учителів є

програма з української мови за редакцією Олександра Заболотного й колективу авторів,

з української літератури - за редакцією Валентини Архипової, Світлани Січкар і Світлани Шило.

Наскільки сильно ці модельні програми відрізняються від інших, які взагалі є суттєві відмінності між старими програмами й новими модельними, розглянемо у наступній публікації цього циклу.
Ірина Пасько, Анастасія Загідулліна, "Нова українська школа" Титульне фото: НУШ Цей матеріал був представлений ГО "Смарт освіта" в рамках Програми сприяння громадській активності "Долучайся!", що фінансується Агентством США з міжнародного розвитку (USAID) та здійснюється Pact в Україні. Зміст матеріалу є винятковою відповідальністю Pact та його партнерів і не обов'язково відображає погляди USAID або уряду США

# data[].attributes.attachment_link.title
Зміст освіти з української мови й літератури: які є програми для 5-9 класів та чи вдалося їх розвантажити (частина перша) | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
З попереднього (2022-2023) навчального року 5-ті класи почали вчитися за модельними програмами, створеними на основі нового Державного стандарту базової середньої

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Всеукраїнська школа онлайн

# data[].attributes.attachment_link.title
5 клас. Українська мова. «Фонетика. Графіка. Орфоепія. Орфографія» (узагальнення)

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Віртуальна читальня освітніх матеріалів

# data[].attributes.attachment_link.title
Особливості вивчення морфології

# data[].attributes.attachment_link.description
Традиційна методика навчання української мови, її теоретичні положення, практичні рекомендації та оволодіння новими науково-практичними надбаннями - Особливості вивчення морфології - ЗМІСТ І ОРГАНІЗАЦІЯ НАВЧАННЯ УКРАЇНСЬКОЇ МОВИ В ОСВІТНІХ ЗАКЛАДАХ

# data[].attributes.attachment_link.title
З 22 травня 2024 року офіційно почав діяти новий український правопис

# data[].attributes.attachment_link.title
Календарно-тематичні плани. Українська мова й література, інтегрований курс літератур. 5-8 класи НУШ. 2024-2025 н.р.

# data[].attributes.attachment_link.description
5-6 КЛАСИ НУШ. КАЛЕНДАРНО-ТЕМАТИЧНІ ПЛАНИ: УКРАЇНСЬКА МОВА Й ЛІТЕРАТУРА, ІНТЕГРОВАНИЙ КУРС ЛІТЕРАТУР завантажити тут 7 КЛАС. УКРАЇНСЬКА МОВ…

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Магазин ВсімОсвіта

# data[].attributes.attachment_link.title
Календарно-тематичне планування з української мови 6 клас (зі змінами) 20142025 н.р.

# data[].attributes.attachment_link.description
Затверджені методики та критерії оцінювання для вивчення української мови в 6 класі. Відповідає державним стандартам освіти.