# data[].attributes.body
Az ökológiai lábnyom azt fejezi ki, hogy egy ember a bioszféra mekkora területének természeti erőforrásait használja fel életszínvonalának folyamatos fenntartásához.

# data[].attributes.body
-Földünk szervesanyag termelő képességének becsült értéke (beleértve a tengereket) 11,5 milliárd hektár

11,5 milliárd ÷ 7,53 milliárd (teljes lakosság) = egy emberre 1,1 hektár jut

-Magyarországon az ökológiai lábnyom értéke 3,7, amivel még jóval az egy főre jutó tényleges méret fölött van

# data[].attributes.body
-Az Amerikai Egyesült Államokban az ökológiai lábnyom átlagos becsült értéke 9,57 hektár. Ez azt jelenti, hogy ma az USA a rá eső átlagos mennyiség közel kilencszeresét fogyasztja el a Föld erőforrásaiból. Kanadában 8,56 hektár Norvégiában 8,17 hektár.

-Nagyjából a ténylegesen egy emberre jutó „lábnyom” jellemző Costa Ricára, Azerbajdzsánra, Panamára. Olyan országokra, amelyek szegény országnak minősülnek. Jóval a tényleges szükséglet alatt van Pakisztán 0,67 ha-ral, Etiópia 0,65 ha-ral, Tadzsikisztán 0,65 ha-ral.

# data[].attributes.headline
Az ökológiai lábnyom csökkentésének lehetőségei

# data[].attributes.subject
Az ökológiai lábnyom csökkentésének lehetőségei

# data[].attributes.body
-Egy személy élelmiszer-szükségletének megtermeléséhez szükséges „lábnyomméret” kb. 0,9 hektár

Csökkenthető lenne, ha:

a fogyasztásban túlsúlyba kerülnének a növényi eredetű táplálékok

szállítás energiafogyasztásának csökkentésére

a rendkívül költséges, elavult, környezetszennyező növényvédő szerek mennyiségének jelentős mérséklésére

a maradékok komposztálásával a megmaradt szerves anyagok energiatartalmának visszaforgatására

# data[].attributes.body
-Legkisebb: gyaloglás, kerékpározás

-A tömegközlekedés, elsősorban a vasút, de az autóbusz „lábnyoma” is jóval kisebb mint a személygépkocsié.

-A  legnagyobb „ökológiai lábnyomuk” a repülőgépeknek van

# data[].attributes.body
-egy biztonságos és megújuló energiaforrás alapvető fontosságú volna, de ez még sajnos nem áll rendelkezésünkre

-Ahhoz, hogy a fejlődő országok életszínvonala a fejlett ipari országok szintjére jusson, a Föld energiafelhasználását meg kellene ötszörözni. Erre a mai földi energiatermelő rendszerek nem képesek, főképpen akkor nem, ha a növekedés a meg nem újuló tüzelőanyagokon alapul.

->Ebből pedig egyenesen következik a szegénység konzerválódása a világ történelmileg elszegényedett régióiban mindaddig, amíg a javak – azaz a természet erőforrásai – nem lesznek sokkal igazságosabban elosztva