# data[].attributes.body
Syntynsä jälkeen maa oli kuuma taviaankappale sillä alkumaapallo oli jatkuvasti meteoriitti pommitusten kohteena.

# data[].attributes.headline
Kemiallinen evoluutio 3,5 - 4 mrd v. sitten

# data[].attributes.subject
Kemiallinen evoluutio 3,5 - 4 mrd v. sitten

# data[].attributes.body
Epäorgaanisista aineista muuttui orgaanisia.

# data[].attributes.body
Oletettavasti on syntynyt kun rasvamolekyylit joilla oli vesihakoinen ja vesipakoinen pää muodostivat pisararoita meren aallokon iskiessä rantaan. Pisaroiden sisään kerääntyi makromolekyylejä, pisarat törmäsivät meressä olevaan rasvakalvoon ja pisaroiden pinnasta muodostui kaksikerroksinen alkeellinen solukalvo.

# data[].attributes.body
Fotosynteesi käynnistyi meressä elävien bakteerisolujen sisälle muodostuessa fotosynteesissä tarvittavia väriaineita kuten klorofyliä joka pystyi sitomaan auringon valoenergiaa itseensä. Fotosynteesin avulla maapallolle syntyi happea.

# data[].attributes.body
Kun happea oli liikaa meressä, happea siirtyi pikkuhiljaamaalleja maasta auringon reaktioiden kautta syntyi O3 eli otsoni, josta muodostui lopulta otsonikerros. Otsonikerros suojaa kaikista vaarallisimmilta uv-säteilyiltä.

# data[].attributes.headline
Kambrikauden räjähdys 542-530 milj. v. sitten

# data[].attributes.subject
Kambrikauden räjähdys 542-530 milj. v. sitten

# data[].attributes.body
Selkärangattomat eläimet, kambrikauden räjähdys, selkärankaiset/kalat,sammaleet, sienet, sanikkaiset, niveljalkaset, maeläimet ja sammakkoeläimet

# data[].attributes.headline
ensimmäiset maakasvit: sammaleet n. 460milj. v. sitten

# data[].attributes.subject
ensimmäiset maakasvit: sammaleet n. 460milj. v. sitten

# data[].attributes.body
Ensimmäiset maakasvit kehittyivät kosteilla rannoilla. Ensimmäiset sekovartisia = ei erillisiä kuten lehtiä tai juuria. Myöhemmin lehden kaltaisia rakenteita ja hapsimaisia juuria.