# data[].attributes.attachment_caption
30. svibnja 1990. - Dan državnosti i početak hrvatskog političkog oslobođenja

# data[].attributes.headline
30.svibnja 1990. - Novi višestranački Sabor

# data[].attributes.subject
30.svibnja 1990. - Novi višestranački Sabor

# data[].attributes.body
Izbori koji su bili održani u travnju i svibnju 1990. godine. Pobjedila je Hrvatska demokoratska zajednica (HDZ) na čelu s Franjom Tuđmanom. Na dan 30.svinja 1990. godine zasjedao je novi,  višestranački Sabor. Koji je Franju Tuđmana  proglasio predsjednikom Hrvatske. A za predsjednika Vlade izabran je  Stjepan Mesić. Kraj 1990. godine Sabor je proglasio novi hrvatski Ustav. 30.svibnja obilježavamo Dan državnosti.

# data[].attributes.attachment_link.title
30. svibnja 1990. - Dan državnosti i početak hrvatskog političkog oslobođenja #neverforget#truth

# data[].attributes.headline
13. svibnja 1990. - Prekinuta utakmica Dinama i Crvene zvezde

# data[].attributes.subject
13. svibnja 1990. - Prekinuta utakmica Dinama i Crvene zvezde

# data[].attributes.body
Zbog velikih nereda na stadionu i sukoba između hrvatskih i srpskih navijačkih skupina, prekinuta je utakmica jugoslavenske 1. nogometne lige Dinamo - Crvena zvezda u Zagrebu. Taj događaj je doveo do raspadanja zajedničkih jugoslavenskih sportskih liga.

# data[].attributes.attachment_link.title
Pogledajte hit dokumentarac: Dinamo - Crvena zvezda – Domovinski rat počeo je na Maksimiru

# data[].attributes.body
U veljači 1991. godine većina srpskog stanovništva s područja Knina proglasilo je odvajanje od Republike Hrvatske i osnovalo
Srpsku autonomnu oblast Krajinu(SAO Krajina). Slični događaj se dogodio i u Lici, na Kordunu i u dijelovima Slavonije, i ta su se područja našla izvan nadzora hrvatske vlasti. Na tim područjima pobunjeni Srbi postavljali su barikade od balvana i stijena na hrvatske ceste. Ta se pobuna naziva "Balvan-revolucija". Pobuna je bila rezultat nekoliko čimbenika. Milošević i JNA, tada glavne poluge moći u državi koja se raspadala, nisu bili spremni pustiti Hrvatsku da se osamostalili na cijelom svojem teritoriju nego su planirali odcijepiti srpske„autonomne oblast". Srpski nacionalisti tada su zagovarali ideju o stvaranju velike Srbije, čije bih se granice prostirale od Virovitice, preko Karlovca do Karlobaga.

# data[].attributes.headline
25.lipnja 1991. - Ustavna odluka o suvremenosti i samostalnosti Republike Hrvatske

# data[].attributes.subject
25.lipnja 1991. - Ustavna odluka o suvremenosti i samostalnosti Republike Hrvatske

# data[].attributes.body
Hrvatska je vlast u svibnju 1991. godine organizirala referendum. Na referendum je izašlo ukupno 93% od cijelog broja hrvatskog stanovništva. Tih 93% izjasnilo se za riješenje prema kojem Hrvatska kao suvremena država istupa iz Jugoslavije. Na osnovi tog rezultata Hrvatski Sabor je 25. lipnja 1991. donio Ustavnu odluku o suvremenosti i samostalnosti Republike Hrvatske. Taj se datum obilježava kao spomendan - Dan neovisnosti. Provedba odluke odgođena je do listopada 1991. godine na zahtjev Europske zajednice.

# data[].attributes.body
Tenkovi JNA ušli su u Baranju i istočnu Slavoniju, a druga kolona oko 380 vozila JNA rasporedila se oko Šida, spremna za napad na Hrvatsku. Nakon što su srpski teroristi dobili izravnu pomoć JNA započeli su razarati hrvatske gradove i sela. Pojedinačni incidenti i napadi prerasli su u otvoreni rat Srbije, JNA, Crne Gore i pobunjenih Srba iz Hrvatske ( i BiH) protiv Republike Hrvatske.

# data[].attributes.body
Vukovar su od kolovoza do studenog 1991. godine opsadale snage JNA , pobunjeni hrvatski Srbi i paravojne iz Srbije. Vukovar je bio danonoćno bombardiran i granatiran što ga je uništilo. Grad je branilo oko dvije tisuće branitelja od trideset tisuća naoružanih napadača. Zapovjednik  hrvatske obrane bio je Mile Dedaković Jastreb, a važnu ulogu imali su Branko Borković i Blago Zadro. Nakon višemjesečnog otpora, većina grada 18.studenog 1991. godine pao u ruke neprijatelja. Taj datum u Republici Hrvatskoj je državni blagdan, Dan sjećanja na žrtve Domovinskog rata i Dan siječnja na žrtvu Vukovara i Škabrnje. Pripadnici JNA i srpskih paravojnih snaga tada su poubijali oko 260 branitelja i civila koji su pokopali u masovnoj grobnici na Ovčari. Ostatak nesrpskog stanovništva je protjerano ili odvedeno u logore.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
MORH Ministarstvo obrane Republike Hrvatske

# data[].attributes.headline
Travanj 1992. - Rat u Bosni i Hercegovini

# data[].attributes.subject
Travanj 1992. - Rat u Bosni i Hercegovini

# data[].attributes.body
U travnju 1992. godine srpske snage su počele agresiju i na Bosnu i Hercegovinu. Kao i u Hrvatskoj, srpski suapovunjenicima pomagali JNA i paravojne postrojbe iz Srbije. Nakon godinu dana ratovanja, sukobili su se dota-dašnji saveznici – Bošnjaci i Hrvati. Taj sukob je vrlo negativno utjecao na tadašnji međunarodni položaj Hrvatske jer su Hrvati u BiH imali potporu hrvatske vlasti u Zagrebu. Borbe su bile posebno teške, a pogotovo u Mostaru, gradu podijeljenom na bošnjačkim hrvatski dio.

# data[].attributes.headline
18. ožujka 1994. - Sporazum o uspostavi hrvatsko-bošnjače federacije

# data[].attributes.subject
18. ožujka 1994. - Sporazum o uspostavi hrvatsko-bošnjače federacije

# data[].attributes.body
U Washingtonu, u prisutnosti američkog predsjednika Billa Cilntona, precjednici hrvatskog i muslimanskog naroda u BiH, Krešimir Zubak i Haris Silajdžić, potpisali su sporazum o uspostavi hrvatsko-bošnjače federacije ( Federacija BiH), a predsjednici Tuđman i Izetbegović o uspostavi konferencije između Federacije BiH i Republike Hrvatske, čime su stvoreni uvjeti za prekid jezivih sukoba između HVO-a i Armije BiH.

# data[].attributes.headline
Srpanj 1995. - Daytonski mirovni sporazum

# data[].attributes.subject
Srpanj 1995. - Daytonski mirovni sporazum

# data[].attributes.body
1995. godine u srpnju službeno dogovoreno savezništvo
Hrvatske vojske i Armije BiH. Hrvatske snage i Armija BiH oslobodile su oko 5000 četvornih kilometara teritorija BiH.
Sukob u Bosni i Hercegovini završio je krajem 1995. godine potpisivanjem mirovnog sporazuma u američkom gradu Daytonu ( zbog toga se naziva Daytonski mirovni sporazum). Sporazum su potpisali bosanskohercegovački predsjednik Alija Izetbegović, hrvatski predsjednik Franjo Tuđman i srpski predsjednik Slobodan Milošević. Kritičari Daytonskog sporazuma smatraju da njime Srbije nagrađena za svoja osvajanja jer je sporazum „zamrznuo" stanje snage na terenu 1995. godine.

# data[].attributes.body
Oluja počela je 4.kolovoza 1995. u zoru. Napadi iz zraka i topničke pripreme prethodili su pješaštva i oklopništva. Već prijepodne drugog dana operacija je postigla najviši uspijeh pomoću  7. i 4 gradijanska brigada oslobodile su Knin. Budući da je Knin bio središte pobune taj je uspijeh ima veliko simboličko i psihološko značenje. Dan oslobođenja Knina 5. kolovoza 1995. , danas se slavi kao praznik -  Dan pobjede i domovinske zahvalnosti. Do 7. kolovoza hrvatske su snage oslobodile cijelu Dalmaciju, Liku, Kordunu i Banovinu te stigle na državnu granicu s BiH.  Glavni  zapovjednik Oluje je bio Zvonimir Červenko, tada načelnik Glavnog stožera Oružanih snaga Republike Hrvatske. U operaciji je poginulo 196 hrvatskih vojnika, a srpskoj strani gubitci su bili trostruko veći. U Oluji je oslobođeno 10 400 četvornih kilometara, što je skoro 20% ukupne površine Republike Hrvatske. Pobjeda u Oluji omogućila je gospodarski oporavak i početak povratak prognanika te prometno povezivanje Hrvatske.