# data[].attributes.attachment_link.description
Ét år, 77 partnere, ambitiøse målsætninger og voksende samarbejde. Bælgfrugtspartnerskabet har på ét år vist, at hele værdikæden for bælgfrugter gerne vil samles om en fælles sag: 100 g bælgfrugter på danskernes tallerken om dagen. Vi kigger tilbage på året der er gået og retter blikket mod 2025.

# data[].attributes.attachment_link.description
På denne side finder du forskelligt materiale, som vi har udviklet til højskoler og frie fagskoler. Læs, lær og brug det endelig.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Der er i disse år i Danmark og store dele af verden fokus på, hvordan vi kan leve mere klimavenligt i vores hverdag. Ikke mindst vores ernæring får stadig større opmærksomhed i den sammenhæng, og med god grund, særligt i nutidens vestlige lande, hvor vores fødevareforbrug dagligt sætter væsentlige klimaaftryk.

Her kan du blive klogere på dyrkning, sorter og aktører på det danske marked, der arbejder med bælgplanter. Få videoinspiration og hent opskrifter med lokale sorter.

Du finder også faktaarket "Danske bælgfrugter - fødevaresikkerhed, grænseværdier for kemiske forureninger og egenkontrol", som er målrettet virksomheder, der køber og/eller sælger danske bælgfrugter til fødevarer.

# data[].attributes.attachment_link.description
Der er i disse år i Danmark og store dele af verden fokus på, hvordan vi kan leve mere klimavenligt i vores hverdag. Ikke mindst vores ernæring får stadig større opmærksomhed i den sammenhæng, og med god grund, særligt i nutidens vestlige lande, hvor vores fødevareforbrug dagligt sætter væsentlige klimaaftryk.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hestebønne dyrkes normalt til foderbrug og anvendes som proteinkilde i foderblandinger. Der findes hestebønnesorter til både vår- og efterårssåning. Denne dyrkningsvejledning omhandler vårsåede hestebønner. Dyrkningssikkerheden i vårsåede hestebønner er igennem de senere år blevet betydeligt bedre ved fremkomst af nye tidligere sorter.

# data[].attributes.attachment_link.title
Frida - Database med fødevaredata udgivet DTU Fødevareinstituttet

# data[].attributes.attachment_link.description
Frida er Fødevareinstituttets offentlige fødevaredatabase, med data om fødevarer. Brug menuen til at se fødevarelister eller søgefeltet til at søge efter fødevarer i Frida.

# data[].attributes.headline
Læringsmål grønt protein og grønt mindset

# data[].attributes.subject
Læringsmål grønt protein og grønt mindset

# data[].attributes.body
Læringsmål for grønne proteiner og elevernes grønne mindset

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det er midt på den varmeste tid i sommer, da Ingeniøren besøger Københavns Universitets forsøgsmarker i Taastrup mellem København og Roskilde.

Det er perfekt forskningsvejr - bortset fra det skybrud, DMI truer med senere på dagen - for lektor Dorte Bodin Dresbøll og postdoc Tomke Susanne Wacker fra Institut for Plante- og Miljøvidenskab forsker i tørke.

# data[].attributes.attachment_link.title
Robuste hestebønner til foder og folk: Her udvikles tørkeresistente planter | Ingeniøren

# data[].attributes.attachment_link.description
På forsøgsfaciliteter i Taastrup leder KU-forskere efter egenskaber i hestebønner, der kan holde dem robuste under klimaforandringerne.

# data[].attributes.headline
Handleplan for flere plantebaserede fødevarer

# data[].attributes.subject
Handleplan for flere plantebaserede fødevarer

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Importeret soja, som er rig på fosfor, anvendes i store mængder som foder til danske husdyr, og er en central kilde til fosforoverskuddet i Danmark. Med dette notat belyser Rådet for Grøn Omstilling, hvilke danske alternativer, der er, til importeret soja og beskriver potentialer og
barrierer for at Danmark kan blive selvforsynende med foder til dansk husdyrproduktion.
Tekst af Annika Lund Gade og My Lyhne
Du kan downloade notatet her

# data[].attributes.attachment_link.title
Notat: Fra importeret soja til dansk protein

# data[].attributes.attachment_link.description
Importeret soja, som er rig på fosfor, anvendes i store mængder som foder til danske husdyr, og er en central kilde til fosforoverskuddet i Danmark. Med dette notat belyser Rådet for Grøn Omstilling, hvilke danske alternativer, der er, til importeret soja og beskriver potentialer og barrierer for at Danmark kan blive selvforsynende med foder til dansk husdyrproduktion.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Importeret soja, som er rig på fosfor, anvendes i store mængder som foder til danske husdyr, og er en central kilde til fosforoverskuddet i Danmark. Med dette notat belyser Rådet for Grøn Omstilling, hvilke danske alternativer, der er, til importeret soja og beskriver potentialer og
barrierer for at Danmark kan blive selvforsynende med foder til dansk husdyrproduktion.
Tekst af Annika Lund Gade og My Lyhne
Du kan downloade notatet her

# data[].attributes.attachment_link.title
Notat: Fra importeret soja til dansk protein

# data[].attributes.attachment_link.description
Importeret soja, som er rig på fosfor, anvendes i store mængder som foder til danske husdyr, og er en central kilde til fosforoverskuddet i Danmark. Med dette notat belyser Rådet for Grøn Omstilling, hvilke danske alternativer, der er, til importeret soja og beskriver potentialer og barrierer for at Danmark kan blive selvforsynende med foder til dansk husdyrproduktion.

# data[].attributes.headline
Videoer fra konference om plantebaserede fødevarer

# data[].attributes.subject
Videoer fra konference om plantebaserede fødevarer

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Plantebaserede fødevarer skal fylde mere på tallerkenen hos de fleste for at spise sundere og mere bæredygtigt, og der bliver brug for flere plantebaserede fødevarer, som verdens befolkning vokser. Samtidig skal fødevaresikkerheden selvfølgelig være i orden, og den plantebaserede mad skal smage godt.

Det var temaet for en konference om plantebaserede fødevarer den 14. september 2023. Konferencen var arrangeret af DTU Fødevareinstituttet samt støttet af Uddannelses- og Forskningsstyrelsen og Food & Bio Cluster Denmark.

Se optagelser af oplæg fra morgen- og eftermiddagsprogrammet nedenfor.
Morgenprogrammet
v/Christine Nellemann, Director of DTU National Food Institute
Video

Plant-based seafood - Algae as a source of functional ingredients and nutrients
v/Ditte Baun Hermund, Assistant Professor, Research Group for Bioactives - Analysis and Application
Video

Plant proteins: from lab to industrial scale
v/Federico Casanova, Assistant Professor, Research Group for Food Production Engineering
Video

Food safety of plantbased foods: the role of Bacillus cereus
v/Tina Bech Hansen, Senior Scientist, Research Group for Food Microbiology and Hygiene
Video

Keynote: Sensory success factors in plant-based food and how to optimize flavor and texture with simple culinary techniques
v/Christine Bille Nielsen, Food communicator, Chef, Pb in nutrition and health
Video

The overall impact of transitions towards plant-based diets - a case study integrating health and sustainability
v/Sara Monteiro Pires, Senior Researcher, Research Group for Risk Benefit
Video

Moving on to give further knowledge on plant-based foods
v/Christine Nellemann, Director of DTU National Food Institute
Video

Eftermiddagsprogrammet

Deriving healthy and sustainable diets with the use of mathematical optimization
v/Matilda Nordman, PhD student, Research Group for Nutrition, Sustainability and Health Promotion
Video

Fungal-based protein on industrial side stream
v/Sanne Kjærulf Todorov, PhD student, Research Group for Microbial Biotechnology an Biorefining
Video

Sustainable methods to stabilise and utilise cultivated kelp in high quality and safe food products
v/Caroline Østergaard Klein, PhD Student, Research Group for Food Microbiology and Hygiene
Video

Formation and bio-accessability of processing contaminants in plant-based foods
v/Elnora Abdullajeva, PhD Student, Research Group for Analytical Food Chemistry
Video

Occurrence and bio-accessability of essential and potential toxic trace elements in plant-based foods
v/Julian Cardini, PhD Student, Research Group for Analytical Food Chemistry
Video

# data[].attributes.attachment_link.title
Se optagelser fra konference om plantebaserede fødevarer

# data[].attributes.attachment_link.description
Omkring 350 især forskere, fagpersoner fra fødevarevirksomheder, brancheorganisationer og myndigheder var samlet til en konference om plantebaserede fødevarer den 14. september 2023. Se optagelser af oplæg fra morgen- og eftermiddagsprogrammet, som DTU Fødevareinstituttet stod bag.

# data[].attributes.headline
Materialer om grønne proteiner fra Frej - Tjek deres longread og podcast

# data[].attributes.subject
Materialer om grønne proteiner fra Frej - Tjek deres longread og podcast

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Græs har helt særlige egenskaber, da det først og fremmest er en flerårig afgrøde, som typisk kan stå i tre år, før marken behøver at blive omlagt. I denne tid vil det være muligt at høste græsset op til 3-4 gange pr. sæson, hvilket giver det et utroligt højt udbytte pr. hektar. Derudover binder græs relativt meget kulstof, forbedrer jordlivet, mindsker udledningen af nitrat og reducerer pesticidforbruget (11).

Teknologien er kun i sit spæde stadie. I september åbnede Danmarks første og eneste græsproteinanlæg, der laver græs til svinefoder (12). Der forventes at gå yderligere 5-10 år, før teknologien kan levere græsprodukter til humant konsum, hvilket både skyldes manglende godkendelser fra EU og det, at man endnu ikke er lykkedes med at fjerne den kraftige smag af græs.

Hvis græsprotein bliver udviklet og kan vinde indpas i vores daglige fødevare, er der altså store muligheder for at få et bedre vandmiljø, kulstoflagring i jorden, lavere pesticidforbrug, lavere gødningsniveau, og samtidig producere proteiner i afgrøder på en endnu mere bæredygtig metode end vi før hen har gjort.

Der arbejdes desuden på at kunne bruge lignende anlæg til også at udvinde protein fra tang, der ligesom græs har et stort potentiale som fremtidens bæredygtige proteinkilde. Udviklingen er også her i sit spæde stadie, hvor projekter som bl.a. 'SeaSus-protein' kortlægger udfordringerne og undersøger mulighederne.

Analoger til kød og mejeriprodukter

En anden meget lovende løsning er at lave produkter, som efterligner de animalske i både smag, tekstur og konsistens. Her er en rivende udvikling i gang, og plantebaserede bøffer, pølser, nuggets, mælk og en lang række andre fødevarer dukker op i supermarkeder landet over. Ved at bruge landbrugets afgrøder direkte til humant konsum, er der en signifikant besparelse på flere forskellige faktorer, som i dag påvirker klodens tilstand betydeligt. Når afgrøder først skal igennem et husdyr, sker der nemlig i omsætningen af afgrødernes energiindhold til det kød, som vi ender med at spise, et enormt spild af ressource. F.eks. konverteres kun 1% af kalorierne og 3-4% af proteinet i kvægs afgrøder til kalorier og protein i oksekød (13).

Dermed kræver det altså langt færre afgrøder at spise plantebaserede fødevarer - endda selvom de bliver processeret til at minde om deres animalske sidestykker. Det betyder også, at der er et stort potentiale i at reducerede det globale areal, som landbruget optager, at mindske produktionen og brugen af gødning samt ikke mindst antallet af ressourcekrævende husdyr. I sidste ende kan det frigøre mere plads til CO2-optagende og biodiversitetsfremmende natur, mens den direkte udledning af drivhusgasser minimeres.

Teknologien bag at få havre, ærter, soja og andre afgrøder til at blive velsmagende og letanvendelige i køkkenet er konstant i udvikling, og markedet for disse plantebaserede analoger forventes at stige betydeligt i den kommende årrække. Nogle analyser viser en forventet årlig vækstrate i omsætning på 12% fra år 2020 til 2027 (14).

Cellebaseret kød

Der findes også en helt anden måde at lave kød på - næsten uden husdyr. Ved at tage stamceller fra f.eks. en ko og opformere dem i et vækstmedium med de rette næringsstoffer og vækstfaktorer, er det i dag muligt at fremstille en bøf med samme smag og næringsindhold som den, vi kender. Denne kontrollerede proces kræver et langt mindre input end den naturlige måde at lave kød på. Dermed spares der både tid og landbrugsarealer, som kan omdannes til natur, mens DHG-udledningen, vandforbruget og miljøaftrykket mindskes. Beregninger viser, at metoden kræver 100 gange mindre areal, ti gange mindre vand og 10-25 gange færre råmaterialer (15).

Hvad koster en cellebaseret bøf, tænker du så måske. Heri ligger det måske allermest interessante. Da den første af sin slags i 2013 kom til verdenen, kostede den 1,8 millioner kroner. Siden er processen effektiviseret og opskaleret så meget, at prisen i dag er nede på under 70 kroner (16). Selvom det er svært at forudsige, er det med denne udvikling muligt at udkonkurrere prisen på "almindeligt" kød allerede indenfor fire år. Sker det, risikerer kødindustrien at blive disruptet, hvilket bl.a. betyder, at antallet af køer på global plan vil være halveret allerede i 2030 (17).

Teknologien kan også bruges til at erstatte mejeriprodukter, og her er en lignende udvikling i gang. Aarhus Universitet har i år opstartet projektet CleanPro, som både skal undersøge mulighederne for at lave mælk og kød ud fra stamceller.

Alternative kødalternativer

Skal fremtidens protein alligevel komme fra dyreriget, er der flere gode bud på de dyr, som kan "levere" det mere bæredygtigt. Tommelfingerreglen her er, at små og kortlivede dyr er de mest effektive til at omsætte deres føde til kalorier, som vi kan spise. En mere effektiv energiomsætning betyder et mindre behov for foder, hvilket i sidste ende mindsker belastningen på kloden.

Muslinger, søpindsvin og insekter er alle gode alternativer og supplementer, som man forsøger at opskalere brugen af især i foder. Teknologien bag varierer meget men er ofte meget lavpraktisk anlagt. Det gælder f.eks. i det danske projekt 'InValuable', som undersøgte, hvordan man i praksis kan avle melorme mest effektivt. Her lærte man ved at prøve sig frem, hvad der virkede, og hvad der ikke virkede, når melormene i forskellige livsstadier skulle vokse og formere sig på bedst mulig vis. Flere kulturelle barrierer afgør succesen for f.eks. insekters indpas i vores kost, men klimagevinsten er klar: Produktionen af et kilo protein fra insekter sammenlignet med slagtekvæg mindsker klimaaftrykket og arealanvendelsen med hhv. 80% og 125% (18).

Bakterier

Der findes en verden af encellede organismer, som på trods af at de ikke kan ses med det blotte øje forekommer i næsten alle tænkelige og utænkelige miljøer. De bor inde i dig, på havbunden og i varme kilder for blot at nævne nogle eksempler. Bakterier har været til i flere milliarder år og har gennem evolution udviklet sig til at leve på de mest besynderlige måder. En af disse kan gøre det muligt at omdanne metan til proteinrigt foder.

Metanotrofe bakterier lever naturligt i våde miljøer som bl.a. søer og ernærer sig udelukkende af metan dannet i det omgivende miljø. De omdanner altså metan til kulhydrater, fedtstoffer og proteiner. Denne egenskab er naturligvis interessant i et klimaperspektiv, og sidste år opstartede et dansk projekt, som skal opformere og udvinde proteinet i sådanne bakterier fodret på metan fra biogasanlæg og naturgas.

Projektet hedder 'SUPIAF' og estimeres at kunne reducere klimaaftrykket fra brugen af soja og fiskemel som foder med op til 80% (19), selvom dette tal er forholdsvist usikkert.

Konklusion

Fødevaresystemets indflydelse på klodens tilstand er alvorlig, og behovet for mere bæredygtige løsninger på især proteinproduktionen er tilsvarende stort. Vi forbrugeres efterspørgsel på animalske produkter er den vigtigste driver for landbrugets negative påvirkning af klimaet, naturen og miljøet, og skifter vi til en mere plantebaseret kost, kan vi være med til at gøre en stor forskel.

Samtidig er en lang række teknologiske løsninger under udvikling. Flere af disse er afgørende for at mindske produktionens påvirkning, og mens de fleste er i opstartsfasen, har mange af dem et stort potentiale for at kunne opskaleres og effektiveres indenfor dette årti, så deres slutprodukt kan udgøre en reel erstatning til de nuværende proteinkilder.

Kildehenvisninger

1) World Resource Institute, 2018. Creating a sustainable food future. Tilgået 05/11: https://research.wri.org/sites/default/files/2019-07/creating-sustainable-food-future_2_5.pdf

2) Ritchie, H. & Roser, M, 2013. Land use. Tilgået 05/11: https://ourworldindata.org/land-use

3) Campbell, M. D. et al., Ecology and Society, 2017. Agriculture production as a major driver of the Earth system exceeding planetary boundaries. Tilgået 08/11: https://www.ecologyandsociety.org/vol22/iss4/art8/

4) I definitionen "mad i hjemmet" indregnes ikke vores aftryk fra mad forbrugt i restauranter, arbejdspladser og offentlige institutioner

5) CONCITO, 2019. Klimavenlige madvaner. Tilgået 05/11: https://concito.dk/sites/concito.dk/files/media/document/Klimavenlige%20madvaner%202019_endelig.pdf

6) CONCITO, 2019. Klimavenlige madvaner. Tilgået 05/11: https://concito.dk/sites/concito.dk/files/media/document/Klimavenlige%20madvaner%202019_endelig.pdf

7) Coop Analyse, 2020. Fire gange så mange fleksitarer. Tilgået 07/11: https://coopanalyse.dk/analyse/02_505-vegetarisme-2020/

8) Danmarks Statistik, 2020. Danmarks landbrugsareal er stort internationalt set. Tilgået 06/11: https://www.dst.dk/da/Statistik/nyt/NytHtml?cid=30807

9) Verdens Skove, 2018. Den danske sojaimports mørke skygge. Tilgået 07/11: https://www.verdensskove.org/files/Artikler_og_rapporter/2018%20Den%20danske%20Sojaimports%20m%C3%B8rke%20skygge.pdf

10) CONCITO, 2019. Klimavenlige madvaner. Tilgået 05/11: https://concito.dk/sites/concito.dk/files/media/document/Klimavenlige%20madvaner%202019_rev2.pdf

11) Virkajärvi, P. et al., The Organising Committee of the 28th General Meeting of the European Grassland Federation, Natural Resources Institute Finland, 2020. Meeting the future demands for grassland production. Tilgået 08/11: https://blogs.helsinki.fi/egf2020-posters/files/2020/10/EGF2020-e-Final.pdf

12) SEGES, 2020. Første græsprotein-anlæg i drift. https://www.seges.dk/da-dk/nyheder/forstegrasproteinanlagidrift

13) CONCITO, 2019. Klimavenlige madvaner. Tilgået 05/11: https://concito.dk/sites/concito.dk/files/media/document/Klimavenlige%20madvaner%202019_rev2.pdf

14) Meticulous Research, 2020. Plant based food market - global opportunity analysis and industry forecast (2020-2027). Tilgået 10/11: https://www.globenewswire.com/news-release/2020/08/13/2077824/0/en/Plant-based-Food-Market-Worth-74-2-Billion-by-2027-Growing-at-a-CAGR-of-11-9-from-2020-Pre-and-Post-COVID-19-Market-Opportunity-Analysis-and-Industry-Forecasts-by-Meticulous-Resear.html

15) RethinkX, 2019. Rethinking Food and Agriculture 2020-2030. Tilgået 10/11: https://static1.squarespace.com/static/585c3439be65942f022bbf9b/t/5d7fe0e83d119516bfc0017e/1568661791363/RethinkX+Food+and+Agriculture+Report.pdf

16) Pratty, F., Sifted, 2020. Cell-based meat startup secures $55m. Tilgået 8/11: https://sifted.eu/articles/mosa-meat-raises-55m/

17) RethinkX, 2019. Rethinking Food and Agriculture 2020-2030. Tilgået 10/11: https://static1.squarespace.com/static/585c3439be65942f022bbf9b/t/5d7fe0e83d119516bfc0017e/1568661791363/RethinkX+Food+and+Agriculture+Report.pdf

18) FAO, 2013. Edible insects - Future food prospects for food and feed security. Tilgået 09/11: http://www.fao.org/3/i3253e/i3253e05.pdf

19) DTU, 2012. Naturgas kan afhjælpe fødevaremangel. Tilgået 09/11: https://www.dtu.dk/Nyheder/2012/03/Dynamo_Naturgas-kan-afhjaelpe-foedevaremangel

# data[].attributes.attachment_link.title
Proteiner: Hvordan ser fremtidens bøf ud? - Tænketanken Frej

# data[].attributes.attachment_link.description
Græsprotein, plantebøf, cellebaseret kød, bakterier, orme og søstjerner - der er mange nye påfund til, hvad vi i morgen kan putte på vores tallerken. Men hvad gemmer sig bag alternativerne til den velkendt bøf bearnaise - og er det overhovedet realistisk, vi kommer til at spise de nye proteinkilder?

# data[].attributes.attachment_link.description
Her kan du indtaste en foderblanding til grise med kendt fodermiddelsammensætning. På siden kan du beregne fordøjeligt indhold af centrale næringsstoffer og sammenligne foderblandingen med normen for den angivne dyregruppe.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi har hørt det før, diversitet i dyrkningssystemet kan forbedre udbyttet og endda være med til at reducere mængden af input såsom gødning - og i sidste ende kan et varieret dyrkningssystem være med til at mindske påvirkningen på miljøet. Det gælder især de sædskifter med bælgplanter.

"Det er en gængs opfattelse at der er mange fordele i sædskiftet ved brug af bælgplanter, men det er egentlig aldrig er blevet undersøgt systematisk i en global sammenhæng. Så det har vi gjort. Vi har analyseret data fra hele verden, i alt 11.768 udbytte observationer fra i alt 462 markforsøg, for at sammenligne dyrkningssystemer med og uden bælgplanter," forklarer professor og institutleder Jørgen E. Olesen fra Institut for Agroøkologi ved Aarhus Universitet.

Op til 20% stigning i udbytte

Analysen viser, at når man inkluderer bælgplanter i sit dyrkningssystem, så kan udbyttet fra hovedafgrøden øges med op til 20%. Men ifølge Jørgen E. Olesen hænger det ikke sådan sammen, at bare fordi man fx dyrker bælgplanter før en kornafgrøde så får man ikke automatisk en stigning i kornudbyttet på 20%.

"Der er altså flere faktorer, der spiller ind her. Det handler blandt andet om, hvor meget man gøder, og hvor forskelligartet dyrkningssystemet i forvejen er. Og så er der naturligvis andre faktorer, som jordens frugtbarhed, nedbør, temperatur osv. Men vores data viser med al tydelighed, at jo mere du gøder desto mindre effekt vil bælgplanterne have på udbyttet," forklarer han.

Stor effekt i økologiske systemer

Med andre ord får man mest ud af bælgplanterne i systemer, hvor der slet ikke gødes eller kun gødes ganske lidt.

"Det vil sige, at bælgplanterne har en særlig fordel, når vi snakker økologisk landbrug, eller om områder, hvor man ikke har adgang til gødning. Det kan være i udviklingslande hvor gødningen simpelthen er for dyr. For kvælstoffet fra bælgplanterne og kvælstoffet fra gødningen hænger sådan sammen, at planterne skal bruge en vis mængde kvælstof, og får de ikke nok fra gødningen, så er det en fordel, hvis de kan hente det fra den foregående afgrøde, hvis den har indeholdt bælgplanter," siger Jørgen E. Olesen.

Det samme gælder for diversitetseffekten, som Jørgen E. Olesen kalder den. Den er væsentlig i forhold til bæredygtigheden. Man ser, ifølge forskerne, en større effekt af bælgplanter i systemer med meget lav diversitet, mens systemer, der i forvejen består af forskelligartede afgrøder ikke oplever en lige så stor fordel.

"Vi ser tydeligt, at der er en langt større effekt af bælgplanterne de steder, hvor man ikke gøder end de steder, hvor man gøder. Tilsvarende gælder det også for diversiteten. Hvis man har en monokultur, altså dyrker den samme afgrøde år efter år, og man introducerer bælgplanter i systemet, så vil man opleve en langt større effekt, end hvis man i forvejen har en stor variation i afgrøder i dyrkningssystemet," forklarer han.

Diversitet mindsker miljøpåvirkningen

Diversitetseffekten øger bæredygtigheden. Og dyrkningssystemer med stor diversitet kan være med til at begrænse gødningsforbruget, og de kan være med til at begrænse behovet for plantebeskyttelse, altså pesticider.

"Forbedring af biodiversiteten i dyrkningssystemer kan være med til at fremme økosystemtjenester som fx at forebygge sygdomme og skadedyr samt øge jordens kulstofbinding og jordens frugtbarhed. Det kan potentielt mindske afhængigheden af gødning og pesticider, mens det på samme tid vil kunne opretholde et højt udbytte og en stabil produktion," siger Jørgen E. Olesen.

Der er altså flere fordele ved brugen af bælgplanter. Og det skabes i et samspil kvælstofeffekten og diversitetseffekten. For hvis du har en monokultur, skal du gøde mere, end hvis du har stor diversitet i dit dyrkningssystem. Men har du diversiteten fra bælgplanter, så behøver du ikke gøde ligeså meget for at opnå samme udbytte.

"Derfor ser vi en større effekt i de mere simple systemer, når man introducerer bælgplanterne. De tilføjer kvælstof til den efterfølgende afgrøde, som derfor ikke behøver ligeså store mængder gødning," siger Jørgen E. Olesen.

Bælgplanterne er vigtige for fremtidens afgrødedyrkning

Introduktionen af bælgplanter i dyrkningssystemer kan med andre ord være en strategi for bæredygtige landbrug. Derfor bekymrer det også forskerne, at man de senere år har oplevet en fald i dyrkningen af bælgplanter globalt, et dyk, der skyldes lave og ustabile udbytter i bælgfrugter. Men forskerne mener, at opbygningen af afgrødesystemer baseret på bælgplanter med stor sandsynlighed vil forbedre den lokale og globale afgrødeproduktion og samtidig minimere de negative miljøpåvirkninger.

"Vores analyse viser, at bælgplanter i sædskiftet kan være med til at øge den globale produktion, især hvis bælgplanterne bliver en større del af økologiske og andre dyrkningssystemer med et lavt gødsknings- eller diversitetsniveau," siger Jørgen E. Olesen.

Yderligere information

Vi bestræber os på, at alle vores artikler lever op til Danske Universiteters principper for god forskningskommunikation. På den baggrund er artiklen suppleret med følgende oplysninger:

Samarbejdspartnere

Institut for Agroøkologi ved Aarhus Universitet, China Agricultural University, CIRAD UPR HORTSYS, The University of Western Australia og University of Aberdeen

Finansiering

Denne undersøgelse blev finansieret af National Natural Science Foundation of China (32101850, H.D.Z.; 32172125, Z.H.Z.), Young Elite Scientists Sponsorship Program by CAST (2020QNRC001, H.D.Z.), Joint Funds of the National Natural Science Foundation of China (U21A20218, Z.H.Z.) og den øremærkede fond for China Agriculture Research System (CARS-07-B-5, Z.H.Z.). Ji Chen er finansieret af H2020 Marie Skłodowska-Curie-aktioner (nr. 839806), Aarhus Universitets Forskningsfond (AUFF-E-2019-7-1), Danmarks uafhængige forskningsfond (1127-00015B) og Nordisk Komité for Landbrugs- og Fødevareforskning

Interessekonflikter

Ingen

Læs mere

Publikationen " Global systematic review with meta-analysis reveals yield advantage of legume-based rotations and its drivers " er publiseret i Nature Communications. Den er skrevet af Jie Zhao, Ji Chen, Damien Beillouin, Hans Lambers, Yadong Yang, Pete Smith, Zhaohai Zeng, Jørgen E. Olesen og Huadong Zang

Kontakt

Professor og institutleder Jørgen E. Olesen, Institut for Agroøkoogi, Aarhus Universitet. Tlf.: +45 40821659 eller mail: jeo@agro.au.dk

# data[].attributes.attachment_link.title
Bælgplanter i sædskiftet øger udbyttet på især økologiske marker

# data[].attributes.attachment_link.description
Dyrkning af bælgplanter kan være med til at øge bæredygtigheden og udbyttet især i økologiske dyrkningssystemer eller monokulturer

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lupin er i fremgang på de danske - særligt økologiske - marker. Siden sidste år er arealet af den proteinrige afgrøde således firedoblet til ca. 2.600 ha. Det skriverInger Bertelsen, chefkonsulent i SEGES' økologiteam, i den seneste udgave af magasinet Mark.

Lupiner har hidtil ikke været specielt eftertragtede i dansk landbrug, da de yder lavere udbytter end hestebønner og ærter, men fordi andelen af hestebønner er forholdsvis høj i de økologiske sædskifter, er mange økologer bekymrede for potentielle sædskiftesygdomme. I den forbindelse er lupiner interessante som alternativ, fordi de kun deler to sygdomme med hestebønner, hvor markærter og hestebønner deler fire.

Herudover er lupiner, som har pælerødder, mere tørkeresistente og efterlader en bedre jordstruktur end hestebønner og ærter, som har mere overfladiske trevlrødder.

Fantastisk forfrugtsværdi

Søren Bilstrup driver en større økologisk planteavlsbedrift i Spøttrup ved Skive. Her dyrkes mange arter af frøgræs, gamle kornsorter til Aurion, hamp til Møllerup Gods, samt diverse bælgplanter til fremavl og foder, blandt meget andet.

I år dyrker han lupiner for 4. år i træk; ca. 28 ha i renbestand til fremavl og ca. 20 ha samdyrket med hvede til foder. For Søren Bilstrup er lupiner interessante af flere årsager. Fordi han modtager tillæg for reduceret kvælstoftildeling, må han maksimalt give 60 kg udnyttet N pr. ha harmoniareal. Han fremhæver derfor lupinernes gode forfrugtsværdi, som han ofte udnytter med efterfølgende frøgræs:

"Lupiner har en fantastisk forfrugtsværdi. De giver frøgræsset en god madpakke hen over vinteren," siger han til Økologisk Nu.

Derudover har han efter eget udsagn mange hestebønner i sædskiftet, som han gerne vil have flere år imellem for at undgå opformering af sygdomme. Lupinerne har han haft på forskellige jordtyper, og erfaringen er, at de klarer sig godt på de lettere jorder:

"Vi har også prøvet på noget af det bedre jord, men de kvitterer ikke for det, så der vil vi hellere dyrke nogle af de andre specialafgrøder. På de helt stive lerjorder klarer lupinerne sig dårligt. Der kan rødderne ikke gå dybt nok."

Lupiner og hvede
Søren Bilstrups erfaring med lupiner samdyrket med hvede Fordele:

Mere enssartet modning

Lukker bedre af for ukrudt

Letter høsten

Ulemper:

For meget hvede koster udbytte i lupin; 40-50 kg hvede per ha er maks.

Spildkorn af vårhvede kan overvintre og give problemer i andet korn, f.eks. i fremavl eller glutenfri

Udbytterne ligger mellem 20 og 25 hkg/ha, hvilket er tilfredsstillende, men som han siger:

"Vi bliver jo bedre til det år for år."

Godt nok var 2020 et specielt år, hvor Søren Bilstrups lupiner gav hele 33 hkg/ha i gennemsnit - en tendens, landmanden mener var landsdækkende:

"Mine kolleger i syd, der dyrker de forgrenede sorter fik helt op til 40-45 hkg/ha."

At lupinerne klarede sig så godt i 2020 kan måske være en medvirkende årsag til den store forøgelse af dyrkningsarealet i år.

Radrensning nødvendig i uforgrenede sorter

På Søren Bilstrups bedrift virker de uforgrenede lupinsorter bedst, fordi klimaet i nord gør, at lupinerne modner forholdsvis sent:

"Vi plejer at høste i midt til slut september, men vi har da haft et år, hvor vi høstede omkring 1. september".

Første gang, han prøvede kræfter med lupindyrkningen, var i start 00'erne, hvor de blev bredsået og striglet, men det var for svært at holde styr på ukrudtet, og han opgav lupinerne, indtil han påbegyndte rækkedyrkning med radrenser i 10'erne:

"Med de uforgrenede sorter er det for svært at holde ukrudtet nede ved bredsåning. De forgrenede sorter lukker meget bedre af for lyset, så der kan det bedre gå," siger han, med henvisning til erfaringer gjort i erfa-gruppen 'Inspirationsgruppe for dyrkning af lupiner', der består af landmænd og konsulenter, og er startet af Inger Bertelsen.

Dyr udsæd er en udfordring

På Søren Bilstrups bedrift er det vigtigt at holde plantetallet på mindst 100 pl/m2, hvilket også er anbefalingen i DLF's dyrkningsvejledning:

"Vi har i enkelte marker forsøgt os med ca. 80 pl/m2, for at holde etableringsomkostningerne nede, men vi er nået frem til, at 100 pl/m2 er minimum, hvis ikke det skal koste udbytte," siger han, og fortsætter:

"Lupinfrø er ekstremt dyre og forholdsvis svære at få fat i større mængder af, så det er vigtigt, at plantetallet optimeres, hvis det skal kunne betale sig at dyrke dem."

# data[].attributes.attachment_link.description
Det opdyrkede areal med lupin er firedoblet i forhold til sidste år. Økolog Søren Bilstrup dyrker lupiner på fjerde år - for ham er afgrøden interessant af flere årsager.

# data[].attributes.headline
Idekatalog_Hvad og hvordan skal eleverne lære om grønt protein

# data[].attributes.subject
Idekatalog_Hvad og hvordan skal eleverne lære om grønt protein

# data[].attributes.headline
Idekatalog, hvordan styrker vi elevernes grønne mindset

# data[].attributes.subject
Idekatalog, hvordan styrker vi elevernes grønne mindset

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
24. januar 2023

Bælgplanter kender de fleste som bælgfrugter. Det er dog ikke taksonomisk korrekt at omtale dem "bælgfrugter" - bælgplanter producerer nemlig ikke frugter, men frø. Bælgplanter hører til ærteblomstfamilien og er altså kendetegnet ved at danne bælge, hvori der er frø. Bælgplanter har en evne til, i samarbejde med nogle bakterier, at optage luftens nitrogen. Bælgplanterne bruger nedbrudt nitrogen i dens proteinsyntese og proteinlagre. Det er denne proces, som gør bælgplanter mere proteinrige i sammenligning med andre grøntsager.
Bælgplanters opbygning
Fra bælgplanten spiser man oftest kun frøene, udover ved slikærter og grønne bønner, hvor bælgen også spises. Frøene består af to kimblade omgivet af en tyk frøskal. Kimbladene udfylder næsten hele frøets indre og indeholder bl.a. protein og kulhydrat. Nogle tørrede frø, som linser, flækkes i to dele. Under flækning fjernes det yderste skallag, som kaldes husk. Husk indeholder store mængder af ufordøjelige kulhydrater. Det er også derfor, at bælgfrø kræver opblødning og lang tids varmebehandling for at blødgøres. Flækkede linser kræver derimod ingen forudgående opblødning, men kan koges direkte.
Bælgplantens historie
Bælgfrugten kan spores tilbage til det syd- og mellemamerikanske køkken, hvor bønner var en stor del af madkulturen. I Indien og Pakistan spiste man tørrede bønner, bl.a. kikærter. I Egypten spiste de linser, og i Kina var det sojabønnen, der var det mest populære valg.

Dyrkningen af bælgfrugter blev associeret med høje temperaturer og varmt klima. Dyrkningen af bælgfrugter foregik derfor primært i Sydamerika, middelhavsområdet og i den vestlige del af Asien. På grund af den store diversitet dyrkes der i dag også bælgfrugter flere steder i Nordeuropa. Med andre ord: bælgfrugter kan dyrkes i de fleste klimaer.

Vi har i Danmark dyrket bælgfrugter siden bronzealderen. Historisk set har vi kun dyrket bælgfrugter, der har kunnet tåle det hårde klima, vi har i norden. Ærter og flækærter er populære. Dyrkningen foregik dengang især på Lolland-Falster og Sydfyn, hvor der i dag også bliver dyrket bælgfrugter grundet den fede jord.

I 1800-tallet omlagde man en stor del af landbruget, og bælgfrugter blev i højere grad brugt til dyrefoder.
Bælgplantens renæssance
Efterspørgslen på lokalt producerede bælgfrugter er stigende. I de seneste år har der været fart på produktionen og dyrkningen af bælgfrugter. Dette har gjort, at mange landmænd omlægger deres jord til dyrkning af bælgfrugter. Der investeres også i afskalningsmaskiner, der kan skrælle frøene fri fra bælgene.

I Danmark fås lokaldyrkede bælgfrugter både økologisk og konventionelt. Det samme kan man i resten af verden.

# data[].attributes.attachment_link.title
Bælgfrugter - læs her om næringsstoffer m.m. i bælgfrugter

# data[].attributes.attachment_link.description
Bælgfrugter indeholder bl.a. protein og B-vitaminer, og har desuden et lavt klimaaftryk. Læs mere her om miljø, bæredygtighed og kvalitet ift. bælgfrugter.

# data[].attributes.attachment_link.title
Video | Græsprotein er på vej til at blive en god forretning | Innovation & Viden | SEGES Innovation

# data[].attributes.attachment_link.description
Se videoer om aktiviteter i projektet og få inspiration til at arbejde med græsprotein.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tegner og klimaaktivist Anders Morgenthaler forklarer donutmodellen. En økonomisk model, der sørger for folks behov uden at sætte kloden over styr.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Bliv klogere på fødevareforbrugets klimabelastning med den store klimadatabase. Den hidtil mest konsistente, detaljerede og transparente datasamling om fødevarers klimaaftryk.

# data[].attributes.attachment_link.description
Bliv klogere på fødevareforbrugets klimabelastning med den store klimadatabase. Den hidtil mest konsistente, detaljerede og transparente datasamling om fødevarers klimaaftryk.

# data[].attributes.attachment_link.title
Dansk græsprotein | Et nyt alternativ til soja?

# data[].attributes.attachment_link.description
Calculate your footprint, reduce it with easy challenges and offset what you have left - all with one app. That’s climate action made easy.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jesper Svensgaards verden har nærmest altid kredset om landbruget. Lige fra familiens gård i barndommens Vestjylland til jobbet som forsker på Københavns Universitet og nu klimaanalytiker i den grønne tænketank Concito.

Med hans lange erfaring i ryggen zoomer Informations klimapodcast i denne uge ind på ét af de sværeste områder af den grønne omstilling: landbruget.

Landbruget står for knap en tredjedel af Danmarks samlede klimabelastning, arealanvendelse medregnet, og hele 80 procent af landbrugsjorden bruges på at dyrke foder til husdyr som køer og svin. Så der venter en svær opgave, når regeringen og Folketinget snart for alvor tager hul på forhandlingerne. Og politisk er der stadig enorme uenigheder om, hvordan og hvor meget dansk landbrug skal bidrage til at opfylde det overordnede 70-procentsmål i 2030.

Men hvad er egentlig de bedste grønne løsninger i landbruget? Hvordan kan vi udvikle erhvervet til at blive grønnere uden også at afvikle det? Hvor langt kan vi nå, hvis politikerne nægter at reducere antallet af husdyr? Og er det overhovedet klogt at skære ned på antallet af grise og køer - eller flytter udledningerne bare til udlandet?

Lyt med og få Jesper Svensgaards svar på de spørgsmål. Selv er han ikke i tvivl om, at Danmark også i 2050 vil være et stolt landbrugsland. Det bliver bare et helt andet landbrug, end vi kender i dag.
Alle podcasts i serien ›

# data[].attributes.attachment_link.title
Podcast: I 2050 er Danmark stadig et landbrugsland. Men det er et helt andet landbrug

# data[].attributes.attachment_link.description
Al klimapolitisk opmærksomhed peger lige nu ét sted hen: landbruget. Men hvordan omstiller vi et erhverv, hvor problemet ikke skyldes sort energi, men husdyrenes biologi? Klimaanalytiker og landmandssøn Jesper Svensgaard fra tænketanken Concito forklarer, hvordan det engang så hæderkronede erhverv ifølge ham bør se ud anno 2050 .

# data[].attributes.headline
Notat om klimaudfordringernes betydning for Dansk Landbrug

# data[].attributes.subject
Notat om klimaudfordringernes betydning for Dansk Landbrug

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Serier

Navn

Rådgivningsnotat fra DCA - Nationalt Center for Fødevarer og Jordbrug

Se relationer på Aarhus Universitet Citationsformater

ID: 282453327

DCA - Nationalt Center for Fødevarer og Jordbrug

Aarhus Universitet
Blichers Allé 20
8830 Tjele

E-mail: dca@au.dk

CVR-nr.: 31119103
P-nr.: 1015079041
EAN-nr.: 5798000877412
Stedkode: 3622

# data[].attributes.attachment_link.title
Notat om klimaforandringernes betydning for dansk landbrug - Forskning - Aarhus Universitet

# data[].attributes.attachment_link.description
Navn Rådgivningsnotat fra DCA - Nationalt Center for Fødevarer og Jordbrug Se relationer på Aarhus Universitet Citationsformater ID: 282453327 Aarhus UniversitetBlichers Allé 208830 Tjele E-mail: dca@au.dk CVR-nr.: 31119103P-nr.: 1015079041EAN-nr.: 5798000877412Stedkode: 3622

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Da Connie Hedegaard spørger den britiske økonom Kate Raworth, om ikke det er rigtigt forstået, at hun vil have os til at diskutere, hvilken vækst vi skal have, snarere end for eller imod vækst, svarer Raworth:

"Jeg synes, vi skal forholde os agnostisk til vækst."

Med det mener hun, at spørgsmålet om vækst eller ej er sekundært.

Det handler om at "designe en økonomi, der fremmer menneskelig velfærd, uanset om det får bruttonationalproduktet til at gå op, ned eller holde sig stabilt," skriver Kate Raworth i sin helt nye bog The Doughnut Economy, der er strøget direkte ind på bestsellerlisten i Storbritannien.

Connie Hedegaard, formand for den grønne tænketank Concito og for den grønne fond KR Foundation, stillede sit spørgsmål ved Kate Raworths forelæsning i København forleden, hvor økonomen skildrede sin model for en økonomi for det 21. århundrede.

En model, der gør radikalt op med det herskende økonomiske paradigme, som bygger på 150 år gammelt tankegods, og som ifølge Raworth i dag er brudt sammen.

Konfronteret med spørgsmålet om vækst siger Kate Raworth, at hun ikke bryder sig om det negativt ladede udtryk degrowth - på dansk modvækst eller afvækst - men hellere vil, at vi forholder os til følgende, når spørgsmålet om vækst som mål bringes på bane:

Vækst baseret på hvad?

Vækst for hvem?

Vækst til hvilken pris?

Vækst hvor længe?

Kate Raworth mener således ikke, vi har brug for vækst, der baserer sig på fossile brændsler, eller som ikke går til jordens fattige befolkninger, eller som betyder, at vi samtidig mister værdier, der gøres op i andet end penge.

Dertil kommer spørgsmålet, hvor længe endnu vi som mennesker overhovedet vil have behov for vækst? Og hvor længe evnen til vækst egentlig vil bestå?

"I en række lande er væksten i dag meget lav, og de seneste år er det blevet et mainstreamspørgsmål blandt økonomer, om økonomien fortsat vil vokse. IMF taler om 'flad vækst', en spøjs form for vækst, og den hidtidige antagelse om tre pct. BNP-vækst som normaltilstand er bristet. Når mainstream-økonomer skal lave forudsigelser om økonomiens udvikling, er det ikke længere let at få øje på, hvor væksten skal komme fra," siger Kate Raworth til Information.

"Så hvis vi ikke temmelig snart skaber en ny model, kan vi bringe os selv ud i økonomisk kollaps og i en økonomi præget af knaphed, som fremkalder angst og dermed samfundsmæssig splittelse og konflikt."

Økonomen, der gik ud og kom hjem

Kate Raworth læste økonomi på Oxford University for 25 år siden, men var så flov over at kalde sig økonom i en verden, hvor den herskende økonomi svigtede klodens nødstedte og undergravede naturgrundlaget, at hun vendte faget ryggen.

I stedet kastede hun sig over arbejde med den virkelige verdens økonomiske udfordringer. Hun arbejdede med kvinders mikrovirksomheder i Zanzibar, hun tog ansættelse hos FN's udviklingsprogram, UNDP, og hun blev medarbejder gennem 10 år i bistandsorganisationen Oxfam - alle steder oplevede hun ved selvsyn, hvordan det globale økonomiske system opererer uretfærdigt og til skade for bæredygtigheden.

"Jeg indså gradvist det indlysende: At jeg ikke bare kunne vende ryggen til økonomien, eftersom den former den verden, vi lever i, og bestemt også havde formet mig, selv om jeg havde lagt afstand til den."

Så Kate Raworth er vendt tilbage til økonomien, nu med tilknytning til både Oxford og Cambridge University, og med et budskab om en helt ny model, doughnutøkonomien, der gør radikalt op med neoklassisk mainstreamøkonomi.

"Nogle gange er den bedste måde at protestere på at foreslå noget nyt," siger Raworth og læner sig op ad den afdøde amerikanske systemteoretiker Buckminster Fuller:

"Man ændrer aldrig tingene ved at bekæmpe den eksisterende orden. For at ændre noget må man bygge en ny model, der gør den eksisterende model overflødig."

Kate Raworth tror meget på styrken af billeder, når viden og budskaber formidles, og verdensbilleder dannes. Som eksempel henviser hun til, hvordan det blev starten på en ideologisk revolution, da Nicolaus Kopernicus i 1543 tegnede et i bogstaveligste forstand nyt verdensbillede med Solen - ikke Jorden - som centrum for planeterne.

På samme måde defineres vores syn på økonomien af de billeder, vi udsættes for.

"Billederne af økonomien sidder fast i vores visuelle cortex som en slags intellektuel graffiti, der præger vores tænkning og måden, vi handler på," siger hun.

Raworths forslag er, at vi begynder at anskue økonomien som en doughnut.

Doughnutmodellen

Doughnutøkonomien kan beskrives som et handlingsrum defineret af to koncentriske cirkler. Den ydre cirkel er bestemt af de såkaldte planetære grænser, dvs. af det miljømæssige råderum videnskaben har estimeret, og som f.eks. fortæller, at vi allerede har overskredet råderummet for klimabelastning, pres på biodiversiteten, belastningen med kvælstof og fosfor m.m.

Den indre cirkel definerer det sociale fundament, som økonomien skal kunne sikre i form af føde, energi, sundhed, bolig, men også social lighed, politisk indflydelse, beskæftigelse, fred og retfærdighed m.m.

Økonomen skal altså være stor nok til at dække alle menneskers legitime behov, men samtidig ikke større end at den kan sikre det naturgivne livsgrundlag, vi er afhængige af. Mellem de to grænseflader - altså mellem doughnuttens indre og ydre cirkel - findes det sikre handlerum for en økonomi, der er bæredygtig og socialt retfærdig, dvs. en økonomi hvor mennesker kan trives.

Det er mildest talt ikke det billede af økonomien, der i dag formidles på universiteternes økonomiske institutter og i de økonomiske lærebøger, påpeger Raworth.

"Der undervises efter lærebøger fra 1950'erne, baseret på teorier fra 1850'erne - det peger mod katastrofer," siger hun.

De katastrofale billeder

En af de figurer, økonomistuderende møder fra start, beskriver markedet som et lukket system, hvor arbejde og kapital flyder fra husholdninger til erhvervsliv, hvorfra varer og serviceydelser flyder tilbage. Samtidig flyder lønninger til husholdningerne, hvorfra penge flyder retur til erhvervslivet i form af forbrug. Et nydeligt, sluttet kredsløb, hvor intet synes at kunne gå galt.

"Det er et billede af markedet, der sætter sig på de studerendes nethinde som et billede af verden. Men reelt er det absolut tavst om hele den levende verden - miljøet, ressourcerne, energien. Denne tavshed hævner sig."

Kate Raworth vil have diagrammet erstattet af en figur, der viser økonomien som den reelt er: Et undersystem indlejret i samfundet, der igen er indlejret i planetens livsnærende systemer.

En lige så klassisk figur fra lærebøgerne er den, der viser sammenhængen mellem udbud og efterspørgsel. Med stigende udbud af en vare falder prisen, hvorfor efterspørgslen stiger. Hvor priskurven og efterspørgselskurven krydser hinanden, findes den ligevægtspris, markedet automatisk vil indstille sig på. Og det hvad enten 'varen' og dens pris vedrører sko eller arbejdskraft til salg. Et enkelt system, der hele tiden søger mod ligevægt og opfører sig så pænt og forudsigeligt som den newton'ske fysik, økonomerne så gerne vil efterligne.

"De generelle ligevægtsteorier dominerede makroøkonomiske analyser gennem anden halvdel af det 20. århundrede og helt op til den finansielle krise i 2008," anfører Raworth.

I dag er teorien og modellen bag i dyb krise, fordi den er alt for simpel og f.eks. har overset finanssektorens forstyrrende indflydelse på den idealiserede ligevægtsdannelse. Søgende økonomer kaster sig derfor nu over nye discipliner som kompleksitetsøkonomi, evolutionsøkonomi og adfærdsøkonomi i erkendelse af virkelighedens meget mere komplekse karakter.

Kate Raworth vil have det forsimplede udbuds- og efterspørgselsdiagram i lærebøgerne skiftet ud med figurer, der illustrerer de mere komplekse, ofte uforudsigelige feedbackmekanismer, der accelererer eller hæmmer givne processer i økonomien.

Stakkels Simon Kutznets

En tredje type figurer er de såkaldte Kutznets-kurver - opkaldt efter økonomen Simon Kutznets - der grundlæggende siger: 'Det må blive værre, før det kan blive godt.'

Kutznets-kurven viser en graf, der stiger blødt mod et toppunkt for derefter gradvist at falde. Den bruges f.eks. til at sige, at når personindkomsten stiger, så vil uligheden først stige, fordi nogle bliver hurtigt rige, men derefter vil den aftage, fordi rigdommen smitter af på de fattigere og løfter alle. Eller kurven siger, at når indkomsten stiger, så vil forureningen først stige, fordi vores forbrug, bilkørsel etc. stiger, men efter et vist punkt er samfundet blevet så rigt, at der bliver råd til at gøre noget ved det, og så falder forureningen i takt med fortsat indkomstvækst.

"Det mønster holder ikke. Ikke engang på lokalt niveau," siger Kate Raworth og henviser til London, hvor luftforureningen fra trafikken er så voldsom som nogensinde.

"Og vent ikke på, at økonomisk vækst reducerer uligheden, for det gør den ikke. Skab i stedet en økonomi, som er designet til omfordeling."

Raworth gør opmærksom på, at stakkels Simon Kutznets, der i 1950'erne stod fadder til denne type kurver, selv advarede mod at gøre dem til dogmer.

"Han erkendte åbent, at hans forklaring kom meget tæt på rent gætteri, baseret på fem pct. empirisk information og 95 pct. spekulation, heraf noget formentlig farvet af ønsketænkning."

Alligevel er også Kutznets-kurver en del af mainstream-økonomiens fortsatte dogmatik.

Ingen plan for landing

Det var også Simon Kutznets, der på anmodning opfandt BNP-målet, altså bruttonationalproduktet der giver tal for den økonomiske omsætning i samfundet, og hvis grænseløse vækst er blevet idealet for økonomisk politik.

"Kutznets så selv alle manglerne ved BNP-målet og advarede. Han påpegede f.eks., at BNP kun ser på strømmene af penge gennem systemet, ikke på beholdningerne," siger Raworth.

Hun fortæller, hvordan vækstøkonomien, målt via BNP, i en af de centrale lærebøger er blevet sammenlignet med et fly, der først varmer motorerne op, så har take-off og endelig når til flyvning i stor højde og høj hastighed. Økonomiens modne stadie præget af masseforbrug.

"Problemet med denne sammenligning i lærebogen er, at et fly nødvendigvis må lande på et tidspunkt. Men der er ingen landingsplan for vækstøkonomien. Hvad sker der, når fascinationen af materiel ekspansion ophører?"

"De enkelte figurer knyttet til mainstreamøkonomien er absurde, men når de kædes sammen, leverer de en fantastisk basis for at konstruere historien om vækst. I dag har vi brug for en ny historie baseret på nye billeder," siger Kate Raworth og foreslår bl.a. BNP-vækstgrafen erstattet med hendes egen doughnut.

Mirakeltro
- Hvis du siger disse ting til f.eks. en dansk finansminister, vil han formentlig sige, at du tror på mirakler. Der var heller ikke mødt nogen finansminister eller andre ministre op for at høre din forelæsning i dag.
"Mainstreammagten arbejder med sit eget sprog og sine egne rammer, og hvis man præsenterer den for noget udefra, går den ikke ind i det, fordi den føler sig udfordret. Men når mennesker begynder at sige: 'Vi er ikke imponerede, når I fortæller os, at BNP vokser, for vi ser, at det ødelægger miljøet og kun kommer højindkomstgruppen til gavn. Vis os i stedet en model, der er bæredygtig og skaber større lighed', ja, så vil finansministeren ikke mere være så selvsikker."

"Derfor er det så vigtigt, at vi skaber nye billeder af, hvordan en sådan anden økonomi kan se ud. Jeg tror absolut på mirakler, når blot man har en stærk vision om den verden, man gerne vil skabe, og som mennesker kan forstå og bakke op bag. Tænk på Mahatma Gandhi, en lille mand i lændeklæde, der sagde til den britiske imperiemagt, at den skulle forlade Indien. Han havde styrke, fordi han havde en vision, som folk stillede sig bag, og som til sidst fik magten til at trække sig."

"Netop nu, med Brexit i Storbritannien, Trump i USA osv., hvor vi står i fare for at glide ind i en meget farlig udvikling, er mennesker så meget desto mere opsatte på at finde en ny positiv fortælling om verden, som de kan være med til at skabe og være en del af."
- Dine tanker om en ny, bæredygtig økonomi er tæt på, hvad økologiske økonomer som Herman Daly og andre har sagt og skrevet i snart 30 år?
"Det er helt rigtigt. Hvad jeg søger, er at kombinere en række ideer, som har været i spil i årtier, til en ny syntese, så de danner et samlet bilede. Disse ting må siges igen og igen og på nye måder i et sprog, der passer til tiden. Derfor gør det mig så vred, at studerende, der i dag begynder på økonomi på universiteterne, stadig præsenteres for billeder og tanker baseret på teorier fra 1850'erne."

"Nye ideer synes altid at komme for tidligt, men pludselig sker der et skift i omstændighederne - klimakrise, ressourcekrise, øget ulighed, et skræmmende skred mod populisme - som gør, at disse ideer med ét giver mening og får gyldighed. Det giver mig håb," siger den britiske økonom.

# data[].attributes.attachment_link.title
Doughnut-modellen: En ny økonomisk model for det 21. århundrede

# data[].attributes.attachment_link.description
Da Connie Hedegaard spørger den britiske økonom Kate Raworth, om ikke det er rigtigt forstået, at hun vil have os til at diskutere, hvilken vækst vi skal have, snarere end for eller imod vækst, svarer Raworth: "Jeg synes, vi skal forholde os agnostisk til vækst."

# data[].attributes.headline
Hvor mange proteiner indeholder forskellige vegetariske produkter

# data[].attributes.subject
Hvor mange proteiner indeholder forskellige vegetariske produkter

# data[].attributes.attachment_link.description
Proteiner findes ikke kun i æg, oksekød og kyllingebryst. De fantastiske næringsstoffer, der både indgår i opbygningen af muskler, mætter forrygende og medvirker til at holde forbrændingen i vejret, gemmer sig også i alle mulige andre fødevarer. Her er 6 proteinperler, du formentlig ikke havde set k…

# data[].attributes.attachment_link.description
Podcastserien ’Fremtidens tallerken’ undersøger, hvorfor vi skal spise flere bælgfrugter, og hvordan vi får danskerne til at spise 100 gram om dagen.

# data[].attributes.headline
Hvor mange proteiner har man brug for i sin kost - og hvordan kan man gå dem gennem plantebaseret protein 

# data[].attributes.subject
Hvor mange proteiner har man brug for i sin kost - og hvordan kan man gå dem gennem plantebaseret protein 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvor mange gram protein om dagen?

Jo mere, du træner, jo mere protein har du brug for, groft sagt. Voksne bør indtage et sted mellem 0,8 og 1 gram protein om dagen - per kilo kropsvægt. Det gælder, hvis du har et helt almindeligt aktivitetsniveau.

Skal din krop kunne klare træningscenteret og løbeturene, skal du skrue lidt op for indtaget. Her kan det daglige behov ligge mellem 1,2 og 1,8 gram protein dagligt per kilo kropsvægt.

Hvad er protein?

Protein er musklernes byggesten. Når du træner hårdt, har din krop derfor brug for protein. Proteinrig kost indeholder mange forskellige slags aminosyrer, og otte af disse er essentielle for os mennesker. At de er essentielle betyder, at vores kroppe ikke selv kan danne dem.

Hvor meget protein du har brug for, afhænger både af din vægt, og om du har styrke- eller konditionstrænet.

Vil du vide meget mere om protein? Bliv klogere her: Hvad er protein? Alt, du bør vide!

Skal du have ekstra protein efter træning?

Som hovedregel er det ikke nødvendigt for almindelige motionister at spise et eftertræningsmåltid med meget protein. For dem bliver kroppens protein-behov dækket af dagens almindelige måltider.

Til gengæld bør du spise et eftertræningsmåltid med meget protein, når du har trænet til grænsen af din ydeevne.

Nogle undersøgelser viser desuden, at din restitution forbedres, hvis du lige efter træning indtager 0,25 gram protein og 0,5-0,75 gram kulhydrat pr. kilo kropsvægt.
Læs også: 4 gode proteinkilder inden sengetid.

Proteinholdig mad - sådan får du protein i en fart

Hvis du skal have protein i en fart, kan du spise eller drikke følgende:

En proteinbar (giver dig et sted mellem 10 og 30 gram protein)

En halv liter kakaoskummetmælk (giver dig 17 gram protein)

En 'rugbrødsklemme' med 100 gram kødpålæg (giver dig 20-30 gram protein)

Et par hårdkogte æg (giver dig ca. 18 gram protein)

Kan man få for meget protein?

Hvis du primært får din protein fra rødt kød, kan det godt være et problem. Der kan nemlig være en risiko for at udvikle kræft, hvis man spiser for meget rødt kød.

Hvis du har nyreproblemer, kan det også være en god idé at skære ned på mængden af rødt kød, da et stort proteinindtag i den sammenhæng kan være skadeligt.

Se her, hvilke grøntsager, der indeholder mest protein

Gode kilder til protein

Bælgfrugter som ærter, linser og bønner (men ikke grønne)

Mælk, ost og æg

Fisk, fx dåsetun, makrel m.m.

Kød fra fjerkræ, svin, okse, lam m.m.

5 grøntsager med meget protein

1. Majs - 9 g. protein pr. 100 g.

2. Ærter - 6,1 g. protein pr. 100 gram

3. Rosenkål - 3,4 gram protein pr. 100 gram

4. Spinat - 2,9 g. protein pr. 100 g.

5. Broccoli - 2,8 g. protein pr. 100 g.

Her får du 6 vegetariske proteinperler.

# data[].attributes.attachment_link.title
BEREGN: Så meget protein har du brug for

# data[].attributes.attachment_link.description
Jo mere du træner, jo mere protein har du brug for. Beregn her, hvor meget protein du har brug for hver dag for at holde din krops fysik på toppen.

# data[].attributes.body
Find materialer mv. om proteinafgrøder til konsum og meget mere på Økoportalen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I fremtiden kommer bælgfrugter til at spille en større rolle i danskernes kost. Der er hos forbrugerne et stigende ønske om at spise mere plantebaseret, og her spiller bælgfrugter en central rolle på grund af deres høje proteinindhold. Der findes en række bælgfrugter, som er egnede til konsum, og som samtidig kan dyrkes i Danmark. Det gælder bl.a. markærter, hestebønner og lupiner, men også kikærter, linser og mange flere.

Artiklens indhold:

Flere bælgfrugter på tallerkenen

Der skal flere bælgfrugter på tallerkenen. Faktisk hele 100 g tilberedte bælgfrugter pr. dag ifølge de nye officielle kostråd.

Det kræver en stor ændring i danskernes kostvaner, da danskerne lige nu kun spiser cirka 5 g om dagen. Men bælgfrugterne skal fylde meget mere i danskernes fremtidige kost, da de med deres høje proteinindhold kan være med til at erstatte kød, som vi af hensyn til klimaet, skal spise mindre af i fremtiden.

En del forbrugerne (specielt de yngre) er interesserede i at spise mere plantebaseret kost. I en forbrugerundersøgelse fra maj 2021 foretaget af L&F svarer 45 pct., at de forventer at de vil spise mere plantebaseret i fremtiden. Blandt de 18-29 årige er det markant flere (69 pct.). Spørger man danskerne, hvor deres kilder til protein skal komme fra, foretrækker 77 pct., at det er danskproduceret (Kantar Gallup for Landbrug & Fødevarer 2020).

De vigtigste kriterier, når forbrugerne skal vælge en proteinrig plantebaseret ingrediens til aftensmaden er, at den smager godt (61 pct.), er mættende (43 pct.) og sund. For 21 pct. er det vigtigt, at den er økologisk. Læs her mere om forventningerne til planterig mad.

Bælgfrugter egnet til konsum

Der findes en række bælgfrugter, som er egnede til konsum, og som samtidig kan dyrkes i Danmark.

Ud over ernæringsindholdet i de enkelte bælgfrugter spiller også smag, tekstur og andre parametre en stor rolle, når de skal anvende som mad til mennesker.

Fra et dansk dyrkningsperspektiv er det interessant, hvilke afgrøder der ligner hinanden og derfor evt. kan erstattes. Forbrugerne er meget interesseret i kikærter og linser, som minder meget om ærter.

I tabellen herover kan du ser ernæringsindholdet i forskellige bælgfrugter. Ernæringsindholdet er fordelingen af fedt, kulhydrat og protein i en fødevare.

Her kommer en gennemgang af de bælgfrugter som kan dyrkes i Danmark, og som egner sig til mad til mennesker:

Markært:
Markært er egnet til dyrkning i Danmark, og da den samtidig er kendt af forbrugerne som fødevare, er det den afgrøde, som har størst potentiale til at blive en stor afgrøde til plantebaserede fødevarer.

Dyrkning af ærter i Danmark har gennem en årrække næsten udelukkende været til foder. Ærterne anvendes nu også i forarbejdet form som ærtekoncentrat eller ærte-isolat i køderstatningsprodukter. Til denne produktion efterspørges smagsneutrale ærter med højt indhold af protein. I den første opstart med plantebaserede fødevarer har det vist sig, at sorter af gule foderærter er velegnede til denne produktion.

Næsten alle ærter smager godt, men findes en bred vifte af ærtetyper til modenhed med forskellige smage (bitter, sødme, umami), farver og størrelser:

Gul ært - den traditionelle foderært

Grøn ært - ært af samme størrelse som den gule foderært

Marrowfat ært - store grønne ærter

Small blue - små grønne ærter

Gråært eller mapel pea - små til normal størrelse ærter med grå/brun/meleret frø som ofte er mere bitre

Markært er dyrkningsegnede i hele landet. Da der tidligere har været dyrket en del ærter i visse egne af landet, skal man være meget opmærksom på forekomst af jordbårne sygdomme. Læs mere her.

Læs mere om dyrkning af markært i afsnittet her.

Ekstra fokuspunkter vedr. dyrkning af markært til konsum:

Vælg en sort med de ønskede kvalitetsparametre, størrelse, farve og smag.

God vandforsyning forhindrer, at der kommer små hårde ærter (stenærter)

Undgå sen høst.

Ærter med lavt vandindhold beskadiges let.

Vær opmærksom ved tørring. Anvendelse af for kraftig varme får ærterne til at skrumpe og revne.

Afgrøden skal håndteres, så den er glutenfri.

Læs her Økologisk dyrkningsvejledning for markært (landbrugsinfo.dk).

Hestebønne:
Hestebønner er meget dyrkningsegnet i Danmark, men mindre kendt og anvendt til fødevarer end ærterne. Der er sket en stor stigning i dyrkningen af hestebønner til foder gennem de seneste år.

Hestebønner anvendes i mindre udstrækning end ærter til koncentrat i køderstatning. Hestebønner kan også anvendes hele eller afskallede, men ikke alle hestebønner smager godt.

I 2021 blev der dyrket hestebønner på godt 22.000 hektar i Danmark. Heraf var de 55,6 pct. økologisk dyrkede.

Hestebønner har indholdsstoffer som kan være uønskede. Der er sortsforskelle, så det er muligt at vælge sorter med lavt indhold af det uønskede tannin. Tannin er et bitterstof, som hovedsageligt sidder i skallen. Sorter med en sort plet på blomsten har et højere indhold af tannin end hvidblomstrede sorter. Langt de fleste sorter har et højt indhold af vicin og convicin, Disse stoffer kan ikke fjernes ved afskalning, og en lille del af befolkningen kan ikke tåle disse stoffer på grund af en genmutation.
Læs mere om dyrkning af hestebønner i afsnittet her.
Ekstra fokuspunkter vedr. dyrkning af hestebønne til konsum:

Vælg en sort med de ønskede kvalitetsparametre og som smager godt.

Vær opmærksom på angreb af bønnefrøbiller som giver huller i frøene.

Undgå sen høst og vær opmærksom ved tørring. Anvendelse af for kraftig varme får ærterne til at skrumpe og revne.

Afgrøden skal håndteres så den er glutenfri.

Smalbladet og hvid lupin:
Lupin er ikke så anvendt til fødevareproduktion i Danmark, men spises i andre dele af verden. Lupin indeholder de skadelige stoffer alkaloider, og indholdet skal være lavt for at de må anvendes.

Når der kommer mere dokumentation for håndtering af lupin til konsum er der interesse for at bruge det. Det er kun de sorter af sød lupin med det laveste indhold af alkaloid, der kan anvendes.

Se her mere om dyrkning af lupiner i afsnittet her.

Læse her Økologisk dyrkningsvejledning for lupiner (landbrugsinfo.dk).

Kikærter:
Kikærter er kendt som fødevare og efterspørges af mange. Til gengæld er dyrkning af kikærter helt nyt i Danmark og der er kun meget begrænsede erfaringer fra de seneste år.

Kikærter trives ikke under fugtige forhold og kræver høje temperaturer. Vil man prøve at dyrke kikærter kan det kun anbefales i de lune og tørre dele af landet. Kikærterne modner sent, så områder med stabilt vejr i efteråret har en fordel.

Der findes flere typer af kikærter:

Desi som har mørke frø og lilla blomst. Desi er mere robust og modner tidligere, hvilket gør den lettere at dyrke i Danmark

Kabuli som har lyse frø og hvide blomster. På verdensmarkedet er det de lyse kabuli kikærter, som er mest eftertragtede.

Kragerup Gods på Vestsjælland har kastet sig over dyrkning af kikærter til de danske forbrugere.

Fokus vedr. dyrkning af kikærter:

Ingen rodukrudt og lav ukrudtstryk af frøukrudt.

Reaktionstallet skal være i den høje ende af normalområdet for jordtypen.

Kikærterne må ikke sås for tidligt. Jordtemperaturen skal være 7°C for desitypen og 10°C for kabulitypen.

Kikærterne skal podes inden såning.

Der sås efter 45-50 planter pr. m².

Kikærter kan dyrkes på øget rækkeafstand og radrenses.

Vælg en tidlig sort som har den ønskede kvalitet.

Kikærter modner i september. Desi modner tidligere end kabuli.

Kikærter er tvemodne, grønne ærter trækker ned i kvalitet.

For at opnå en tidligere høst er det oplagt at skårlægge kikærter. Pickup på mejetærskeren anbefales.

Det kræver ekstra tørringskapacitet at dyrke kikærter. Frøene er store, vandindholdet kan være højt og der skal tørres på en tid af året hvor lufttemperaturen ikke er så høj.

Vær opmærksom ved tørring. Anvendelse af for kraftig varme får ærterne til at skrumpe og revne.

Afgrøden skal håndteres så den er glutenfri.

Læs her Økologisk dyrkningsvejledning for kikærter (landbrugsinfo.dk).

Linser:
Linser er ligesom kikærter en velkendt fødevare. Linser har den store fordel hos forbrugerne, at indholdet af uønskede stoffer er så lavt, at de kan koges direkte fra tør tilstand uden udblødning. Der findes flere forskellige typer af linser (grønne, brune, røde, sorte) som har forskellige egenskaber i køkkenet. Der har gennem flere år været dyrket linser i lille skala, men interessen er steget de seneste år. Linser kan dyrkes i hele landet, men da de konkurrerer elendigt mod ukrudt, skal marken være meget ren.

Der findes flere forskellige typer af linser (grønne, brune, røde, sorte) som har forskellige egenskaber i køkkenet.

Fokus vedr. dyrkning af linser:

Linser er meget spinkle og lave planter, så de har ekstrem dårlig ukrudtskonkurrence. De bør kun sås i en meget ren mark.

Linser kan samdyrkes med havre for at øge ukrudtskonkurrencen og mindske lejesæd. Havren trykker linsen så udbyttet af linser bliver lavere, og det koster at få havren sorteret fra efter høst.

Det anbefales ikke at dyrke linser på rækker og radrense. Da der er en meget lav afgrødehøjde ved høst, er det vigtigt, at jordoverfladen er meget jævn så der kommer færrest mulige sten med i mejetærskeren.

Linser er ligesom hestebønne og markært tørkefølsom.

Reaktionstallet skal være i den høje ende af normalområdet for jordtypen.

Linser kan sås når jorden er tjenlig og jordtemperaturen er 5°. Hvis der er styr på ukrudtet, er det en fordel af så tidligt. Senere såning giver mulighed for at lave falsk såbed og få styr på frøukrudt.

Der sås efter 130 planter pr. m², men det optimale plantetal vil afhænge af typen.

Vælg en sort med den ønskede kvalitet og et godt udbytte.

Linser modner i august.

Før linser kan sælge skal de renses og det kræver rensning med en farvesortere at opnå en tilfredsstillende kvalitet.

Afgrøden skal håndteres så den er glutenfri.

Læs her Økologisk dyrkningsvejledning for linser (landbrugsinfo.dk).

Sojabønne:
Sojabønner fylder meget hos fødevareproducenterne, da det er en velkendt råvare som indgår i mange køderstatningsprodukter.

De danske forbrugere er ikke så interesseret i at bruge mere soja, da soja klimamæssigt har fået en dårlig klang. Men soja har gode kvaliteter. Til gengæld er dyrkning af soja svært i Danmark, da det er en kortdagsplante. Nogle planter er mere påvirket at dagslængde end temperatur. Soja er en af dem, så når der er mange lyse timer som om sommeren i Danmark betyder det, at sojaen bliver ved med at gro uden at modne. Derfor er soja ikke den mest oplagte afgrøde i Danmark.

Fokus vedr. dyrkning af soja:

Soja kan kun dyrkes i de luneste egne af landet. Kun de allertidligste sorter kan anvendes.

Soja kan sås når jordtemperaturen er 10o I år med høj jordtemperatur i det tidlige forår kan soja lykkes.

Soja modner meget sent, høst til modenhed sidst i oktober/begyndelse af november kan forekomme. En afgrøde høstet på dette tidspunkt lever næppe op til at være fødevarekvalitet.

Soja kan høstes som bælge ligesom ærter og det kan være en relevant måde at dyrke dansk soja.

Andre afgrøder:
Der er afgrøder med et lavere proteinindhold end bælgfrugterne, som også har interesse til konsum.

Forskellige arter af korn fylder allerede en stor del som brød, havregryn, øl mv. Men også her kommer der nye anvendelsesmåder til. For eksempel er der nu meget fokus på havre til plantedrik og der er også begyndende interesse for at lave havre ris. Det er positivt at finde nye anvendelsesmuligheder for velkendte og dyrkningssikre afgrøder, da det styrker robustheden i den økologisk produktion.

Der er også interesse for nicheafgrøder som hamp, quinoa, hør og boghvede. Hamp og hør har et protienindhold på niveau med ærter, men et højt indhold at olie. Quinoa og boghvede har 13-15 pct. protein og et højt indhold af stivelse. Fælles for dem er et højt indhold af essentielle aminosyrer. I sædskiftet har de ikke den samme fordel som bælgplanterne da de skal tilføres kvælstof.

Muligheder for afsætning:
Bælgsæd til plantebaserede fødevarer er nyt for mange, og værdikæderne er ikke på plads, som vi kender det til foder. Man kan derfor ikke regne med at kunne afsætte afgrøden i høst uden forudgående kontrakt. Samtidig er der stor efterspørgsel efter proteinafgrøder, så man kommer ikke til at brænde inde med afgrøder som hestebønne og markært, som også kan anvendes til foder. Da markedet for bælgsæd til konsum er relativt ungt - vil mulighederne for afsætning nok ændre sig over tid.

De store afgrøder - hestebønne, ært, lupin:
Der er et marked for både hestebønner og ærter til konsum, hvis afgrøden lever op til kravene. Forsøg at få en kontrakt om konsumproduktion og vurder om merprisen er god nok i forhold til foderproduktion.

De store afgrøder har den fordel, at hvis afgrøden i høst ikke lever op til kravene til konsum, kan det sælges som foder. Når der sælges til konsum, skal merprisen kunne dække de ekstra udgifter til at afgrøden håndteres glutenfri.

De små afgrøder - kikært og linser:
For de mindre afgrøder som kun er af interesse til konsum, er det langt vigtigere at have styr på afsætning. Disse afgrøder dyrkes typisk, hvor man selv har kontakt til forbrugerne eller et afsætningsled. Men som interessen øges, er der flere muligheder for at komme til at dyrke på kontrakt.

Mere at vide

Tekst: Inger Bertelsen, Innovationscenter for Økologisk Landbrug

Redigering: Landbrug & Fødevarer Økologi

# data[].attributes.attachment_link.description
I fremtiden kommer bælgfrugter til at spille en større rolle i danskernes kost. Der er hos forbrugerne et stigende ønske om at spise mere plantebaseret, og her spiller bælgfrugter en central rolle på grund af deres høje proteinindhold. Der findes en række bælgfrugter, som er egnede til konsum, og som samtidig kan dyrkes i Danmark.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I GrainLegsGo vil vi undersøge muligheden for at fremme dyrkningen af bælgplanter som fødevarer i Danmark (ærter, hestebønner, sojabønner, grønne bønner). En øget produktion af bælgplanter vil have både miljø- og klimamæssige fordele og også åbne mulighed for at bidrage til den cirkulære bioøkonomi, da biomassen fra afgrøderne vil kunne bruges til f.eks. biogas eller forarbejdes til brug i eksempelvis tekstilindustrien.

Projektperiode: 01.01.2021-31.12.2024

En mere bæredygtig og grønnere europæisk landbrugssektor kræver ændringer i vores kost fra kød til planteproteinkilder. Det vil for mange bidrage til forbedret sundhed. Skift til en større produktion af bælgfrugter til konsum kan også forbedre agroøkosystem-tjenesterne gennem øget jordfrugtbarhed, diversificerede afgrødedr og reducerede klima- og miljøpåvirkninger. Alligevel er det danske økologiske areal dyrket med bælgplanter meget lavt (3,6%), og kun en lille del heraf er til konsum for mennesker.

Formålet med GrainLegsGo er at øge dyrkning af ​​friske bælgfrugter til konsum, samtidig med at det giver miljø- og klimafordele og fremmer cirkulær bioøkonomi. Med en tværfaglig tilgang bringer GrainLegsGo nøgleinteressenter sammen, øger forbrugernes bevidsthed og fremmer dyrkningen af traditionelle og nye bælgfrugter til frisk høst. Ved at optimere afgrøden af ​​bælgplanter (screening af arter og sorter til tidlig høst) øger GrainLegsGo effektiviteten og produktiviteten i økologiske dyrkningssystemer, også takket være mere produktive efterafgrøder og færre tilfælde af skadedyr og sygdomme.

I løbet af en fire-års periode undersøges:

Bælgfrugters stabilitet, ernæringsværdi og restbiomassens bioraffinerings potentiale

Derudover dokumenteres strømme af kulstof (C) og kvælstof (N) og drivhusgasemissioner for at informere forbrugere og offentligheden om miljø- og klimapåvirkningen af ​​produktionen af ​​friske bælgfrugter.

Bioraffinering af resterne fra grønne bælgfrugt-planter, med fokus på udnyttelse af cellulose til tekstilproduktion

Et living lab sætter rammer og strukturer for brugercentreret innovation i samarbejde mellem private virksomheder og andre relevante aktører. Det gøres ved at facilitere processer, der strækker sig fra behovsafdækning og ideudvikling til implementering og salg

To virksomhedspartnere bidrager til at demonstrere resultater og nå interessenter på tværs af værdikæden.

# data[].attributes.attachment_link.description
I GrainLegsGo vil vi undersøge muligheden for at fremme dyrkningen af bælgplanter som fødevarer i Danmark (ærter, hestebønner, sojabønner, grønne bønner). En øget produktion af bælgplanter vil have både miljø- og klimamæssige fordele og også åbne mulighed for at bidrage til den cirkulære bioøkonomi, da biomassen fra afgrøderne vil kunne bruges til f.eks.

# data[].attributes.attachment_link.title
Græsprotein - fra vision til foderproduktion

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Save

Save the publication to a stack

Like0

Like to get better recommendations

Document details

More from

Danske økologiske proteiner - fra mark til mund

Published on

Der er i disse år i Danmark og store dele af verden fokus på, hvordan vi kan leve mere klimavenligt i vores hverdag. Ikke mindst vores ernæring får stadig større opmærksomhed i den sammenhæng, og med god grund, særligt i nutidens vestlige lande, hvor vores fødevareforbrug dagligt sætter væsentlige klimaaftryk. Kataloget giver indblik i de tilgængelige danskproducerede økologiske proteinafgrøder, som er bedst egnede til fødevareproduktion. Kataloget præsenterer afgrødernes karakteristika, dyrkningsmæssige aspekter, anvendelses- og forarbejdningsmuligheder, kvalitetskrav og salgsklargøring til human ernæring. Ligeledes samler kataloget henvisninger til relevante aktører i kæden og til yderligere information og indeholder sidst men ikke mindst inspiration til tilberedning af proteinrige råvarer. Kataloget er udgivet af Økologisk Landsforening i projektet "Økologiske proteinafgrøder til klimavenlig human ernæring", som er støttet af Promilleafgiftsfonden for Landbrug. God læselyst!

Create once. Share everywhere.

# data[].attributes.attachment_link.title
Danske økologiske proteiner - fra mark til mund

# data[].attributes.attachment_link.description
Der er i disse år i Danmark og store dele af verden fokus på, hvordan vi kan leve mere klimavenligt i vores hverdag. Ikke mindst vores ernæring får stadig større opmærksomhed i den sammenhæng, og med god grund, særligt i nutidens vestlige lande, hvor vores fødevareforbrug dagligt sætter væsentlige klimaaftryk.

# data[].attributes.headline
Podcast om proteinafgrøder til human konsum

# data[].attributes.subject
Podcast om proteinafgrøder til human konsum

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi skal alle spise mindre kød og flere planter, og det er nemmest, hvis planterne smager godt.

Trine Krebs byder i denne episode indenfor på sin økologiske gård, hvor hun kokkererer ærter, lupiner og linser til den helt store guldmedalje.

Medvirkende
- Trine Krebs, økologisk landmand, Kirke Hyllinge
- Jesper Fog-Petersen, konsulent hos Innovationscenter for Økologisk Landbrug

Vært
- Simon Brix, journalist og podcastproducent

Økotrip er udgivet af Landbrug & Fødevarer og produceret af podcastbureauet Kontekst & Lyd

# data[].attributes.attachment_link.title
Ta' med i plantekøkkenet - Økotrip - på tur i økologien

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi skal alle spise mindre kød og flere planter, og det er nemmest, hvis planterne smager godt. Trine Krebs byder i denne episode indenfor på sin økologiske gård, hvor hun kokkererer ærter, lupiner og linser til den helt store guldmedalje. &n...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Forskere ved Institut for Husdyrvidenskab på AU Foulum har i GUDP-projektet SuperGrassPork gennemført et fodringsforsøg med økologiske grise, som er blevet tildelt foder med protein udvundet fra kløvergræs.

Formålet med forsøget var at undersøge effekten af at udskifte en del af den traditionelle protein - typisk soja - til protein udvundet fra lokalt dyrket kløvergræs. Forsøget blev gennemført som et dosis-responsforsøg og de nye forskningsresultater viser, at grisene trives fint med op til 15% græsprotein i deres foderration.

"Vores resultater er meget positive, da brugen af protein, udvundet af kløvergræs, har et stort potentiale på flere fronter. Dels hjælper det til at sikre forsyningen af lokalt dyrket protein til den stigende produktion af øko-grise i Danmark - og dels øger dyrkning af græs produktiviteten på marken samtidigt med at det bidrager til mindre kvælstofudvaskning og pesticidforbrug", fortæller forsker ved Institut for Husdyrvidenskab på Aarhus Universitet, Lene Stødkilde.

Udvinding af protein fra kløvergræs

Proteinet fra kløvergræsset er udvundet på et mindre bioraffineringsanlæg ved AU Foulum. I 2019 er der opført et større demonstrationsanlæg til udvinding af græsprotein, hvilket gør det muligt at levere foder til mere omfattende fodringsforsøg i fremtiden. Endvidere skal anlægget hjælpe med til at optimere teknologien og bioraffineringsprocesserne samt generere mere viden om omkostninger forbundet med denne type anlæg.

Fodringsforsøget

I fodringsforsøget ved AU Foulum blev 48 grise (i perioden fra 6 uger og til slagt) fordelt på fire grupper som blev tildelt følgende tre typer forsøgsfoder indeholdende forskellige mængder græsprotein samt en kontrolblanding uden kløvergræsprotein:

· Kontrol

· 5% kløvergræsprotein

· 10% kløvergræsprotein

· 15% kløvergræsprotein (udelukkende danske råvarer)

Ovenstående procentsats skal forstås som den mængde protein, der indgår i foderet på vægtbasis. For forsøgsfoderet med 15% kløvergræsprotein betyder det, at kløvergræsproteinet reelt udgør 41% af foderets råprotein-indhold. Generelt blev foderblandingerne sammensat ud fra de gængse foderblandinger, der bruges i praksis ved fodring af økologiske slagtegrise. Hovedingredienserne var byg, hvede, kinesisk sojakage, ærter, hestebønner samt kløvergræsprotein (i forsøgsfoderet).

Fin trivsel på alle forsøgsblandinger

Resultaterne fra fodringsforsøget viser, at grisene trivedes lige godt på alle typer foderblandinger, idet der hverken var forskel på grisenes vægt, tilvækst, foderoptagelse og - udnyttelse. Det vil sige, at foderets smag ikke påvirkede grisenes lyst til at optage foderet og næringsstofferne blev udnyttet lige godt for alle typer forsøgsfoder. Endvidere var der ingen sundhedsmæssige problemer for nogle af grupperne undervejs i forsøget.

Højt græsprotein gav højere kødprocent

Hvad angår kødprocenten efter slagtning viste resultaterne, at den gruppe grise, som fik 15% kløvergræsprotein havde en signifikant højere kødprocent end de øvrige forsøgsgrupper. Denne højere kødprocent kan dog muligvis forklares ved, at græsproteinet har haft en lidt højere fordøjelighed og mere optimal aminosyresammensætning end forskerne havde forventet. "Jo mere græsprotein vi tilsætter, jo mere optimal aminosyresammensætning får vi", forklarer Lene Stødkilde, og fortsætter: "Med andre ord, så kan vi ikke udelukke, at grisene på 15%-blandingen har fået lidt mere fordøjeligt protein og lidt flere essentielle aminosyrer end det var tilsigtet, da vi formulerede foderblandingerne. Men uanset hvad, så er det jo godt nyt for produktet, da højere fordøjelighed betyder, at der er brug for mindre mængder af græsprotein i foderet for at opnå en god tilvækst og kødprocent".

Flere omega-3 fedtsyrer i kødet

Forskerne har også undersøgt kødets fedtsyresammensætning og resultaterne viser her, at jo mere kløvergræsprotein, der er tilsat foderblandingen, jo højere bliver kødets indhold af omega-3 fedtsyrer. Samlet set er andelen af umættet fedt den samme i alle forsøgsgrupper, så det er udelukkende forholdet mellem omega-3- og omega-6 fedtsyrer der ændrer sig til fordel for indholdet af omega-3 fedtsyrer.

"Set fra et sundhedsmæssigt synspunkt, er det positivt, at kødet har et højere indhold af de gavnlige omega-3 fedtsyrer. Samtidig er vi heller ikke interesseret i for mange umættede fedtsyrer i kødet, da dette kan give øget harskhed. Af den grund er der også tilsat ekstra antioxidanter til foderet i form af E-vitamin for at forebygge en øget oxidation og dermed harskhed", fortæller Lene Stødkilde.

Ingen forskel på tekstur og smag

Heller ikke smagsmæssigt er der forskelle at finde på kød fra grisene fodret med eller uden grønt protein. Ved forsøgets afslutning i foråret 2019 blev der, i samarbejde med Danish Crown, afviklet en smagsevent, som muliggjorde en "uformel" blindsmagning af kødet fra fodringsforsøget. Ingen af deltagerne kunne hverken se eller smage forskel, hvilket også er blevet bekræftet efterfølgende af et professionelt smagspanel.

Resultaterne har hermed vist, at grise sagtens kan fodres med græsprotein. "Og det er jo absolut positivt at vi kan producere helt almindeligt svinekød på basis af lokalt produceret græsprotein uden at det går ud over kvalitet og smag. De næste skridt bliver at få bioraffineringsprocesserne optimeret, så et højt og stabilt proteinudbytte af høj kvalitet sikres, samt regnet på omkostningerne i det, før det kan føres videre ud i praksis", slutter Lene Stødkilde.

Mere om projekt SuperGrassPork

Projekt SuperGrassPork afvikles i perioden 2017-2020. Projektet er støttet af Grønt Udviklings- og demonstrationsprogram (GUDP) og koordineres af ICROFS. Projektet ledes af SEGES og ud over Institutterne Husdyrvidenskab, Agroøkologi og Ingeniørvidenskab fra Aarhus Universitet deltager Aalborg Universitet, Københavns Universitet, Friland A/S, Vestjyllands Andel samt Institute for Food Studies & Agro Industrial Development (IFAU).

Læs mere om projekt SuperGrassPork.

Flere oplysninger

Lene Stødkilde, Institut for Husdyrvidenskab, Aarhus Universitet
E-mail: lsj@anis.au.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Forskere ved Institut for Husdyrvidenskab på AU Foulum har i GUDP-projektet SuperGrassPork gennemført et fodringsforsøg med økologiske grise, som er blevet tildelt foder med protein udvundet fra kløvergræs. Formålet med forsøget var at undersøge effekten af at udskifte en del af den traditionelle protein - typisk soja - til protein udvundet fra lokalt dyrket kløvergræs.

# data[].attributes.attachment_link.title
Webinar DM Bio: På vej mod en fremtid med meget mindre kød.

# data[].attributes.headline
Podcast om proteinafgrøder til foder til grise og kyllinger

# data[].attributes.subject
Podcast om proteinafgrøder til foder til grise og kyllinger

# data[].attributes.attachment_link.title
Spis græs til - Økotrip - på tur i økologien

# data[].attributes.attachment_link.description
For Kristian Lundgaard-Karlshøjs grise og kyllinger skal det være slut med at spise soja importeret fra lande langt væk. De skal i stedet have deres proteiner fra saftigt, dansk, grønt græs. Normalt er det køer, som spiser græs. Men en ny epo…

# data[].attributes.attachment_link.description
Opskrifter fra Plant Mate. Søg i vores samling af opskrifter efter kriterier som målgruppe, måltider og Plant Mate Sortiment

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ESCI - European Science Communication Institute

# data[].attributes.attachment_link.title
The Green Revolution, how Danish Grass replaces Soy in Animal Feed | EU SCIENCE

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Der er i disse år i Danmark og store dele af verden fokus på, hvordan vi kan leve mere klimavenligt i vores hverdag. Ikke mindst vores ernæring får stadig større opmærksomhed i den sammenhæng, og med god grund, særligt i nutidens vestlige lande, hvor vores fødevareforbrug dagligt sætter væsentlige klimaaftryk.

Her kan du blive klogere på dyrkning, sorter og aktører på det danske marked, der arbejder med bælgplanter. Få videoinspiration og hent opskrifter med lokale sorter.

Du finder også faktaarket "Danske bælgfrugter - fødevaresikkerhed, grænseværdier for kemiske forureninger og egenkontrol", som er målrettet virksomheder, der køber og/eller sælger danske bælgfrugter til fødevarer.

# data[].attributes.attachment_link.description
Der er i disse år i Danmark og store dele af verden fokus på, hvordan vi kan leve mere klimavenligt i vores hverdag. Ikke mindst vores ernæring får stadig større opmærksomhed i den sammenhæng, og med god grund, særligt i nutidens vestlige lande, hvor vores fødevareforbrug dagligt sætter væsentlige klimaaftryk.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
SEGES Innovation Læringsportal Online indeholder undervisningsmaterialer til landbrugets uddannelser.

Du skal logge ind med dit AgroID for at få det fulde udbytte af indholdet. Tag fat i din underviser, hvis du har spørgsmål til login.

# data[].attributes.attachment_link.description
SEGES Innovation Læringsportal Online indeholder undervisningsmaterialer til landbrugets uddannelser. Du skal logge ind med dit AgroID for at få det fulde udbytte af indholdet. Tag fat i din underviser, hvis du har spørgsmål til login.

# data[].attributes.attachment_link.description
Organic Plant Protein Organic high-quality plant-based protein products Organic Plant Protein Organic Plant Protein A/S is a company with the mission to support and enhance the important transition towards a more plant-based and sustainable diet through the development and production of high-quality organic plant-based protein products. All products

# data[].attributes.attachment_link.description
Plant-based world news - that leaves a good taste in your mouth! Plant Mate offers the first plant-based protein products that are organic, soy

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Græs har helt særlige egenskaber, da det først og fremmest er en flerårig afgrøde, som typisk kan stå i tre år, før marken behøver at blive omlagt. I denne tid vil det være muligt at høste græsset op til 3-4 gange pr. sæson, hvilket giver det et utroligt højt udbytte pr. hektar. Derudover binder græs relativt meget kulstof, forbedrer jordlivet, mindsker udledningen af nitrat og reducerer pesticidforbruget (11).

Teknologien er kun i sit spæde stadie. I september åbnede Danmarks første og eneste græsproteinanlæg, der laver græs til svinefoder (12). Der forventes at gå yderligere 5-10 år, før teknologien kan levere græsprodukter til humant konsum, hvilket både skyldes manglende godkendelser fra EU og det, at man endnu ikke er lykkedes med at fjerne den kraftige smag af græs.

Hvis græsprotein bliver udviklet og kan vinde indpas i vores daglige fødevare, er der altså store muligheder for at få et bedre vandmiljø, kulstoflagring i jorden, lavere pesticidforbrug, lavere gødningsniveau, og samtidig producere proteiner i afgrøder på en endnu mere bæredygtig metode end vi før hen har gjort.

Der arbejdes desuden på at kunne bruge lignende anlæg til også at udvinde protein fra tang, der ligesom græs har et stort potentiale som fremtidens bæredygtige proteinkilde. Udviklingen er også her i sit spæde stadie, hvor projekter som bl.a. 'SeaSus-protein' kortlægger udfordringerne og undersøger mulighederne.

Analoger til kød og mejeriprodukter

En anden meget lovende løsning er at lave produkter, som efterligner de animalske i både smag, tekstur og konsistens. Her er en rivende udvikling i gang, og plantebaserede bøffer, pølser, nuggets, mælk og en lang række andre fødevarer dukker op i supermarkeder landet over. Ved at bruge landbrugets afgrøder direkte til humant konsum, er der en signifikant besparelse på flere forskellige faktorer, som i dag påvirker klodens tilstand betydeligt. Når afgrøder først skal igennem et husdyr, sker der nemlig i omsætningen af afgrødernes energiindhold til det kød, som vi ender med at spise, et enormt spild af ressource. F.eks. konverteres kun 1% af kalorierne og 3-4% af proteinet i kvægs afgrøder til kalorier og protein i oksekød (13).

Dermed kræver det altså langt færre afgrøder at spise plantebaserede fødevarer - endda selvom de bliver processeret til at minde om deres animalske sidestykker. Det betyder også, at der er et stort potentiale i at reducerede det globale areal, som landbruget optager, at mindske produktionen og brugen af gødning samt ikke mindst antallet af ressourcekrævende husdyr. I sidste ende kan det frigøre mere plads til CO2-optagende og biodiversitetsfremmende natur, mens den direkte udledning af drivhusgasser minimeres.

Teknologien bag at få havre, ærter, soja og andre afgrøder til at blive velsmagende og letanvendelige i køkkenet er konstant i udvikling, og markedet for disse plantebaserede analoger forventes at stige betydeligt i den kommende årrække. Nogle analyser viser en forventet årlig vækstrate i omsætning på 12% fra år 2020 til 2027 (14).

Cellebaseret kød

Der findes også en helt anden måde at lave kød på - næsten uden husdyr. Ved at tage stamceller fra f.eks. en ko og opformere dem i et vækstmedium med de rette næringsstoffer og vækstfaktorer, er det i dag muligt at fremstille en bøf med samme smag og næringsindhold som den, vi kender. Denne kontrollerede proces kræver et langt mindre input end den naturlige måde at lave kød på. Dermed spares der både tid og landbrugsarealer, som kan omdannes til natur, mens DHG-udledningen, vandforbruget og miljøaftrykket mindskes. Beregninger viser, at metoden kræver 100 gange mindre areal, ti gange mindre vand og 10-25 gange færre råmaterialer (15).

Hvad koster en cellebaseret bøf, tænker du så måske. Heri ligger det måske allermest interessante. Da den første af sin slags i 2013 kom til verdenen, kostede den 1,8 millioner kroner. Siden er processen effektiviseret og opskaleret så meget, at prisen i dag er nede på under 70 kroner (16). Selvom det er svært at forudsige, er det med denne udvikling muligt at udkonkurrere prisen på "almindeligt" kød allerede indenfor fire år. Sker det, risikerer kødindustrien at blive disruptet, hvilket bl.a. betyder, at antallet af køer på global plan vil være halveret allerede i 2030 (17).

Teknologien kan også bruges til at erstatte mejeriprodukter, og her er en lignende udvikling i gang. Aarhus Universitet har i år opstartet projektet CleanPro, som både skal undersøge mulighederne for at lave mælk og kød ud fra stamceller.

Alternative kødalternativer

Skal fremtidens protein alligevel komme fra dyreriget, er der flere gode bud på de dyr, som kan "levere" det mere bæredygtigt. Tommelfingerreglen her er, at små og kortlivede dyr er de mest effektive til at omsætte deres føde til kalorier, som vi kan spise. En mere effektiv energiomsætning betyder et mindre behov for foder, hvilket i sidste ende mindsker belastningen på kloden.

Muslinger, søpindsvin og insekter er alle gode alternativer og supplementer, som man forsøger at opskalere brugen af især i foder. Teknologien bag varierer meget men er ofte meget lavpraktisk anlagt. Det gælder f.eks. i det danske projekt 'InValuable', som undersøgte, hvordan man i praksis kan avle melorme mest effektivt. Her lærte man ved at prøve sig frem, hvad der virkede, og hvad der ikke virkede, når melormene i forskellige livsstadier skulle vokse og formere sig på bedst mulig vis. Flere kulturelle barrierer afgør succesen for f.eks. insekters indpas i vores kost, men klimagevinsten er klar: Produktionen af et kilo protein fra insekter sammenlignet med slagtekvæg mindsker klimaaftrykket og arealanvendelsen med hhv. 80% og 125% (18).

Bakterier

Der findes en verden af encellede organismer, som på trods af at de ikke kan ses med det blotte øje forekommer i næsten alle tænkelige og utænkelige miljøer. De bor inde i dig, på havbunden og i varme kilder for blot at nævne nogle eksempler. Bakterier har været til i flere milliarder år og har gennem evolution udviklet sig til at leve på de mest besynderlige måder. En af disse kan gøre det muligt at omdanne metan til proteinrigt foder.

Metanotrofe bakterier lever naturligt i våde miljøer som bl.a. søer og ernærer sig udelukkende af metan dannet i det omgivende miljø. De omdanner altså metan til kulhydrater, fedtstoffer og proteiner. Denne egenskab er naturligvis interessant i et klimaperspektiv, og sidste år opstartede et dansk projekt, som skal opformere og udvinde proteinet i sådanne bakterier fodret på metan fra biogasanlæg og naturgas.

Projektet hedder 'SUPIAF' og estimeres at kunne reducere klimaaftrykket fra brugen af soja og fiskemel som foder med op til 80% (19), selvom dette tal er forholdsvist usikkert.

Konklusion

Fødevaresystemets indflydelse på klodens tilstand er alvorlig, og behovet for mere bæredygtige løsninger på især proteinproduktionen er tilsvarende stort. Vi forbrugeres efterspørgsel på animalske produkter er den vigtigste driver for landbrugets negative påvirkning af klimaet, naturen og miljøet, og skifter vi til en mere plantebaseret kost, kan vi være med til at gøre en stor forskel.

Samtidig er en lang række teknologiske løsninger under udvikling. Flere af disse er afgørende for at mindske produktionens påvirkning, og mens de fleste er i opstartsfasen, har mange af dem et stort potentiale for at kunne opskaleres og effektiveres indenfor dette årti, så deres slutprodukt kan udgøre en reel erstatning til de nuværende proteinkilder.

Kildehenvisninger

1) World Resource Institute, 2018. Creating a sustainable food future. Tilgået 05/11: https://research.wri.org/sites/default/files/2019-07/creating-sustainable-food-future_2_5.pdf

2) Ritchie, H. & Roser, M, 2013. Land use. Tilgået 05/11: https://ourworldindata.org/land-use

3) Campbell, M. D. et al., Ecology and Society, 2017. Agriculture production as a major driver of the Earth system exceeding planetary boundaries. Tilgået 08/11: https://www.ecologyandsociety.org/vol22/iss4/art8/

4) I definitionen "mad i hjemmet" indregnes ikke vores aftryk fra mad forbrugt i restauranter, arbejdspladser og offentlige institutioner

5) CONCITO, 2019. Klimavenlige madvaner. Tilgået 05/11: https://concito.dk/sites/concito.dk/files/media/document/Klimavenlige%20madvaner%202019_endelig.pdf

6) CONCITO, 2019. Klimavenlige madvaner. Tilgået 05/11: https://concito.dk/sites/concito.dk/files/media/document/Klimavenlige%20madvaner%202019_endelig.pdf

7) Coop Analyse, 2020. Fire gange så mange fleksitarer. Tilgået 07/11: https://coopanalyse.dk/analyse/02_505-vegetarisme-2020/

8) Danmarks Statistik, 2020. Danmarks landbrugsareal er stort internationalt set. Tilgået 06/11: https://www.dst.dk/da/Statistik/nyt/NytHtml?cid=30807

9) Verdens Skove, 2018. Den danske sojaimports mørke skygge. Tilgået 07/11: https://www.verdensskove.org/files/Artikler_og_rapporter/2018%20Den%20danske%20Sojaimports%20m%C3%B8rke%20skygge.pdf

10) CONCITO, 2019. Klimavenlige madvaner. Tilgået 05/11: https://concito.dk/sites/concito.dk/files/media/document/Klimavenlige%20madvaner%202019_rev2.pdf

11) Virkajärvi, P. et al., The Organising Committee of the 28th General Meeting of the European Grassland Federation, Natural Resources Institute Finland, 2020. Meeting the future demands for grassland production. Tilgået 08/11: https://blogs.helsinki.fi/egf2020-posters/files/2020/10/EGF2020-e-Final.pdf

12) SEGES, 2020. Første græsprotein-anlæg i drift. https://www.seges.dk/da-dk/nyheder/forstegrasproteinanlagidrift

13) CONCITO, 2019. Klimavenlige madvaner. Tilgået 05/11: https://concito.dk/sites/concito.dk/files/media/document/Klimavenlige%20madvaner%202019_rev2.pdf

14) Meticulous Research, 2020. Plant based food market - global opportunity analysis and industry forecast (2020-2027). Tilgået 10/11: https://www.globenewswire.com/news-release/2020/08/13/2077824/0/en/Plant-based-Food-Market-Worth-74-2-Billion-by-2027-Growing-at-a-CAGR-of-11-9-from-2020-Pre-and-Post-COVID-19-Market-Opportunity-Analysis-and-Industry-Forecasts-by-Meticulous-Resear.html

15) RethinkX, 2019. Rethinking Food and Agriculture 2020-2030. Tilgået 10/11: https://static1.squarespace.com/static/585c3439be65942f022bbf9b/t/5d7fe0e83d119516bfc0017e/1568661791363/RethinkX+Food+and+Agriculture+Report.pdf

16) Pratty, F., Sifted, 2020. Cell-based meat startup secures $55m. Tilgået 8/11: https://sifted.eu/articles/mosa-meat-raises-55m/

17) RethinkX, 2019. Rethinking Food and Agriculture 2020-2030. Tilgået 10/11: https://static1.squarespace.com/static/585c3439be65942f022bbf9b/t/5d7fe0e83d119516bfc0017e/1568661791363/RethinkX+Food+and+Agriculture+Report.pdf

18) FAO, 2013. Edible insects - Future food prospects for food and feed security. Tilgået 09/11: http://www.fao.org/3/i3253e/i3253e05.pdf

19) DTU, 2012. Naturgas kan afhjælpe fødevaremangel. Tilgået 09/11: https://www.dtu.dk/Nyheder/2012/03/Dynamo_Naturgas-kan-afhjaelpe-foedevaremangel

# data[].attributes.attachment_link.title
Proteiner: Hvordan ser fremtidens bøf ud? - Tænketanken Frej

# data[].attributes.attachment_link.description
Græsprotein, plantebøf, cellebaseret kød, bakterier, orme og søstjerner - der er mange nye påfund til, hvad vi i morgen kan putte på vores tallerken. Men hvad gemmer sig bag alternativerne til den velkendt bøf bearnaise - og er det overhovedet realistisk, vi kommer til at spise de nye proteinkilder?