# data[].attributes.body
Inden for SOSU refererer begrebet "mestring" til evnen hos både borgere og patienter til at klare sig selvstændigt og håndtere forskellige udfordringer i deres daglige liv. Mestring indebærer at kunne tackle og overvinde fysiske, psykiske, sociale eller praktiske hindringer, der kan påvirke ens funktionsevne og velbefindende.

# data[].attributes.body
Det er meget vigtigt at borgeren samarbejde og involvere sig aktivt i forløbet. Det formål som rehabiliteringsforløbet handler om er  først og fremmest samarbejdet med borgeren, samt at fremme muligheden for at borgeren kan klare sig selvstændigt og forbedre sin livskvalitet. Det vigtige er at bevare sine styrker og sin funktionsevne, både i tiden under forløbet samt at man som fagperson sikre sig at borgeren også klare sig efter forløbet.
I rehabiliteringsforløbet så har borgeren en medindflydelse og et medansvar til de forskellige mål som bliver lagt.

For at opnå et succesfuldt rehabiliteringsforløb så skal borgeren deltage aktivt og være motiveret for at kunne tilrettelægge den rigtige plan for borgeren.

# data[].attributes.body
Den individuelle tilrettelæggelse handler om at få borgerens behov og ønsker lagt på bordet. Det vil sige finde ud af hvad borgeren kan og ikke kan, vil og ikke vil og ud over det om borgeren har mulighed for det eller ikke. Det er vigtigt at borgeren samt de pårørende bliver involveret da det vil være med til at støtte og motivere den enkelte borger med det opstartede rehabiliteringsforløb, som de er tilknyttet.
Det er også vigtigt at man lytter til borgerens behov og ønsker og efterfølgende tager udgangspunkt i disse.

# data[].attributes.body
I denne fase vurderer en myndighedsperson, om borgeren er i målgruppen for rehabiliteringsforløb efter § 83 a i Lov om social service. Hvis den ældre er i målgruppen, er det op til myndighedspersonen at vurdere hvilken faggruppe, der skal varetage funktionen som forløbsansvarlig.

# data[].attributes.body
Navn: Tove Jacobsen

Alder: 57 år

Baggrund: regnskabschef 04:23 – find udsendelsen her, Livshistorier 05.39 - 24:36

arbejdede på Præsthøjskolen

Bolig: velholdt parcelhus, etplans boet der siden 79

Netværk: mand Christian Jacobsen, datter Mie og søn Mads og 4 børnebørn. Christian kendt hinanden siden de var 15 (42 år), børn og børnebørn

Værdier: familien, hjemmet pænt og ryddeligt, ”vi har altid hjulpet hinanden”.

Sygdom/funktionsnedsættelse: Brækket højre hofte efter hun har været på cykel, og fået en mild hjernerystelse. Tove er diabetiker og har type 2 diabetes.

Interesser: glad for naturen og at gå tur, kan godt lide at arbejde i sin have og cykler tit.

# data[].attributes.body
Her har den forløbsansvarlige ansvaret for i samarbejde med borgeren og eventuelt pårørende og/eller relevant fagpersonale at foretage udredning af borgeren. Udredningen danner baggrund for målsætningsarbejdet i fase 3.

# data[].attributes.body
Et godt rehabiliteringsforløb tager udgangspunkt i hele borgerens livssituation. Der bliver kigget på hvilke ressourcer borgeren har og der bliver kigget på hvilke sygdomme borgeren har, samt om det er en sygdom der går over eller om det er en sygdom som udvikler sig og kun går i en retning.
Uanset borgerens alder og sygdom så har borgeren mulighed for at få forbedret sine funktionsevner, og det er under alle omstændigheder vigtigt at man holder fast i det borgeren godt selv kan.

Boligsituationen hos borgeren har også betydning for rehabiliteringsforløbet. Det kan for nogle forløb være hensigtsmæssigt at der er plads i boligen til hjælpemidler, hvis der er behov for dette. Det er ikke alle boliger der er velegnede til hjælpemidler og derfor skal man finde på en anden løsning.

Det er også vigtigt at der bliver taget højde for borgerens fysiske, psykiske, sociale funktionsevner, behov for hjælp, boligforhold, netværk, muligheden for sociale aktiviteter, hjælpemidler osv. Hvis alle disse ting bliver tilpasset så får borgeren størst mulighed for livsudfoldelse.

# data[].attributes.body
Mindmap over Rehabilitering

# data[].attributes.body
Døgnrytme:

Uddelegeret indsats:

Tove har brækket højre hofte efter fald, være OBS på smerter, og kontakt sygeplejersken ved smerter så PN kan blive udleveret.

Vær OBS på begyndende tryksår og husk at smøre barriere creme ved behov.

Morgen:

Tove vågner selv og venter i sengen til SSH kommer og lifter borger op på toiletstolen.
UT udfører personlig nedre hygiejne og øvre hygiejne i sengen. Tove kan selv vende sig om på den ene side.

Tove får hjælp til påklædning og en kompressionstrømpe på. UT giver medicin, tilbereder kaffen og laver morgenmad til Tove. Det er vigtigt at man motiverer Tove, og er rolig med borgeren da Tove kan blive forvirret og stresset. UT skal også måle blodsukker inden Tove får morgenmad.

Tove har hjælpemidler i form af: nødkald, plejeseng, loftlift, toiletstol, badestol, kørestol og talerstol til træning.

Middag:

Tove får tilberedt og serveret middagsmad ved besøg. Tove tager selv sin middagsmedicin, efter påmindelse ved besøg. Tove bliver hjulpet på toilettet hvis der er behov for toiletbesøg.

Aften:

Tove får tilberedt og serveret aftensmad (Byens køkken). Der bliver stillet en kandesaft på bordet og et glas, og aftensmedicin bliver lagt ved siden af maden.

Kompressionsstrømpe på venstre fod bliver aftaget og benet smurt ind i creme.

Sen aften/nat:

Tove bliver hjulpet med afklædning og får natkjole på. Tove bliver lagt i seng ved brug af loftlift. Tove får sine natpiller, og får lagt en flaske vand ind på sengebordet. Husk at låse og tændelyset i gangen.

# data[].attributes.body
Kommunerne skal tilbyde borgere med behov for personlig pleje og praktisk hjælp et tidsbegrænset rehabiliteringsforløb, hvis det vurderes at et rehabiliteringsforløb kan forbedre personens funktionsevne og derved nedsætte hans/hendes behov for hjælp efter forløbet.

# data[].attributes.body
I denne fase samarbejder borgeren og den forløbsansvarlige om at sætte kort- og langsigtede mål for rehabiliteringsforløbet. Målene kan med fordel SMART-sikres og skal skrives ind i rehabiliteringsplanen.

# data[].attributes.body
Det er vigtigt at der bliver sat nogle mål for rehabiliteringsforløbet. Det skal også se realistisk ud for den viden som fagpersonen har.
Det vigtige er der bliver sat tid på hvornår målene skal være nået, så borgeren kan mærke om der er fremgang, og om der er noget som skal ændres og så man kan motivere borgeren mest muligt, så borgeren ved og kan danne et overblik over processen.

# data[].attributes.body
Funktionsevne: 2- moderate begræsninger.
Hvorfor: Tove har lige været operate i hoften derfor vi har vuderet hende til at være 2- moderate.

# data[].attributes.body
Efter en borger har været indlagt på sygehuset, vil borgeren blive tilknyttet et rehabiliteringsforløb. Når borgeren kommer hjem, bliver borgeren tilknyttet et tværfagligt rehabiliteringsteam som består af både visitatorer, rehabiliteringsterapeuter, sygeplejersker og kontaktpersoner fra social og sundhedssektoren (hjælpere og assistenter).

Det er yderst vigtigt at det er tydeligt hvem har de forskellige opgaver og hvornår, især hvis det skal være et meningsfuldt og effektivt for borgeren.

# data[].attributes.body
Det hele starter typisk efter en borger har været indlagt på hospitalet. Rehabiliteringsforløbet starter allerede på hospitalet. Det er vigtigt at der er en sammenhænge mellem den behandling borgeren har modtaget på sygehuset og det videre forløb som borgeren bliver tilknyttet, når borgeren kommer hjem. Den bedste måde at sikre dette på er ved at kommuner og sygehuse har et tæt samarbejde.
For at samarbejdet mellem kommuner og sygehuse skal fungere korrekt, har mange kommuner koordinerede udskrivelsesteam som typisk består af medarbejdere fra hjemmesygeplejen, visitationen og træningsfunktionen. En af de personer besøger borgeren på sygehuset inden borgeren bliver udskrevet, og samarbejder med borgeren og de pårørende for at sikre at borgeren får den nødvendige hjælp når borgeren kommer hjem, samt at der bliver bestilt de rigtige hjælpemidler til borgeren og at hjemmet er klar til borgeren og til sundhedsfagligt personale. De ting er med til at sikre en optimal sammenhænge mellem borgerens overgang fra den ene sektor til den anden sektor i sundhedsvæsnet.

# data[].attributes.body
Det bliver lavet en elektronisk rehabiliteringsplan, som alle inden for sundhedssektoren kan få adgang til og samarbejde om. Planen bliver udarbejdet med borgeren og de pårørende.
I rehabiliteringsplanen bliver der dokumenteret processen om selve forløbet og planen bliver justeret, når det bliver nødvendigt.

Når man dokumentere er det vigtigt at fagpersonerne skriver hvad de laver og observere. Der bliver evalueret løbende med borgeren og de pårørende, hvis der evt. skulle ske ændringer eller noget som kunne have indflydelse på forløbet.

# data[].attributes.headline
Fase 4: Målrettede indsatser og opfølgning

# data[].attributes.subject
Fase 4: Målrettede indsatser og opfølgning

# data[].attributes.body
I denne fase samarbejder borger og relevante fagpersoner om de aftalte indsatser i rehabiliteringsforløbene. Den forløbsansvarlige koordinerer forløbet og er ansvarlig for løbende at følge op på mål og plan i samarbejde med borgeren.

# data[].attributes.body
Toves livskvalitet er hun gerne ville kunne gå igen og føle sig fri igen. komme ud og være social igen med venner og familien.
Hun har et mål om at komme til sit banebarn fødselsdag om et år.

# data[].attributes.body
I denne fase drøfter den forløbsansvarlige og den ældre, om målene for rehabiliteringsforløbet er nået. En myndighedsperson foretager en ny helhedsvurdering for at afgøre, om borgeren har behov for hjælp efter § 83, et nyt rehabiliteringsforløb eller begge dele.

# data[].attributes.body
Den viden som personalet anvender i løbet af rehabiliteringsforløbet omkring træningen eller vurderingen til brug af hjælpemidler, skal som udgangspunkt tages i betragtning i form af videnskabelige undersøgelser.

De videnskabelige undersøgelser er ikke spørgsmål om hvad man synes, tror eller føler. Det er vigtigt at man er professionel og at fagpersonerne arbejder ud fra sikker viden.