# data[].attributes.attachment_link.description
Har du hørt om de fire elementer? Det er jord, ild, vand og luft. Alting består af kombinationer af fire grundelementer. Det mente de gamle grækere i hvert fald.I dag deler vi verden anderledes op, men den minder om de gamle grækeres.

# data[].attributes.body
I løbet af de næste par uger skal I arbejde med forskellige opgaver om "vores planet".
Ved hjælp af dette kompendium får I overblik over faget geografi de næste 3 år.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hold dig opdateret. Få de seneste nyheder og bedste historier. Læs nyheder fra Geografi Udskoling her

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
We use so many cookies at this website, you may need a glass of milk before continuing!
We use third-party cookies for the login system, Google Adsense and Google Analytics.
By continuing using the site you accept the use of cookies. Read more.

Continue

# data[].attributes.attachment_link.description
We use so many cookies at this website, you may need a glass of milk before continuing! We use third-party cookies for the login system, Google Adsense and Google Analytics. By continuing using the site you accept the use of cookies. Read more. Continue

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Seterra provides an array of free printable learning aids that you can use in the classroom. Included in each set of printable learning aids is a labeled version of a map that will help students with memorization, plus there's also a format with a blank map and answer sheet that's great for quizzes or homework.

Can't find the specific map you are looking for? Try our new member feature: Print any Seterra map to PDF.

There are printables covering North, Central and South American countries, the US States, Caribbean countries, European countries, the countries of Africa, and more. By providing printables for subjects ranging from all the world's continents to the 13 original US colonies, this collection lets you zero in on just the part of the world your students need help with.

# data[].attributes.attachment_link.description
Seterra provides an array of free printable learning aids that you can use in the classroom. Included in each set of printable learning aids is a labeled version of a map that will help students with memorization, plus there's also a format with a blank map and answer sheet that's great for quizzes or homework.

# data[].attributes.attachment_link.title
City Guesser - Can you guess what city you're in?

# data[].attributes.attachment_link.description
City Guesser is a game that plops you into a random city and forces you to guess where you are at!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Seterra er et udfordrende uddannelses-geografispil, med mere end 250 forskellige øvelser. Lær om lande, hovedstæder, oceaner, flag og byer i Afrika, Europa, Sydamerika, Nordamerika, Asien og Oceanien! Seterra har eksisteret siden 1997, er oversat til 40 forskellige sprog, og er blevet elsket af mennesker over hele verden.

# data[].attributes.attachment_link.description
Seterra er et udfordrende uddannelses-geografispil, med mere end 250 forskellige øvelser. Lær om lande, hovedstæder, oceaner, flag og byer i Afrika, Europa, Sydamerika, Nordamerika, Asien og Oceanien! Seterra har eksisteret siden 1997, er oversat til 40 forskellige sprog, og er blevet elsket af mennesker over hele verden.

# data[].attributes.attachment_link.description
Create your own jeopardy template online, without PowerPoint. Or browse the pre-made templates created by other people!

# data[].attributes.body
1.  Gå sammen i mindre grupper.

2. Diskuter forskellige måder at bremse klimaforandringerne på. Det kan både være meget store tiltag, vi kan gøre som samfund, og helt små personlige tiltag, vi kan gøre som enkeltpersoner. Skriv jeres tiltag i et docs-dokument.

3. Del tiltagene op i de tre kategorier, I ser herunder, og skriv tiltagene på tre post-its i forskellige farver, én for hver kategori.

1. Ting, vi kan gøre som enkeltpersoner eller familier

2. Ting, Danmark kan gøre som samfund

3. Ting, vi kan gøre i fællesskab i EU eller som verdenssamfund

Tal om løsninger:

1. Lav tre felter på den ene halvdel af tavlen (ét felt til hver kategori), og sæt jeres post-its i de korrekte felter.

2. Brug lidt tid i klassen på at læse nogle få af tiltagene op, og tal om følgende:

Hvor meget tror I, tiltaget vil kunne hjælpe klimaet?

Hvor dyrt tror I, tiltaget vil være?

Vil tiltaget påvirke nogle mennesker særligt hårdt?

Lav et koordinatsystem på tavlen. Se på tegningen, hvordan det skal se ud.

Samarbejd i klassen om at placere de forskellige post-its i koordinatsystemet.

Evaluering:

Se nærmere på de tiltag, I kan gøre som enkeltpersoner. Tal sammen i klassen om, om der er nogle af tiltagene, som I personligt kunne finde på at gøre. Er der nogle af tiltagene, I allerede har gjort? Uddyb jeres svar.

# data[].attributes.headline
Aktivitet: Global opvarmning - fordele og ulemper

# data[].attributes.subject
Aktivitet: Global opvarmning - fordele og ulemper

# data[].attributes.body
1. Del klassen i ni grupper, og læs artiklerne "Global opvarmning kan redde danske liv", "De langsigtede konsekvenser for Danmark" og "Det danske samfund". Del artiklerne mellem grupperne, sådan at alle artikler bliver behandlet.

2. Del jeres opnåede viden i artiklerne ved at danne nye grupper og arbejde med metoden "Snak på skift".

3. De nye grupper undersøger derefter kortet "Vandet stiger - Global opvarmning nær dig" og animationen "Global opvarmning i København" med henblik på at undersøge, hvordan det vil gå Danmark, hvis havspejlet stiger med 6-7 meter, som artiklen "De langsigtede konsekvenser for Danmark" anslår.

4. Diskuter med afsæt i artiklerne, kortet og animationen fordele og ulemper ved global opvarmning ud fra et dansk perspektiv.

5. Overvej i par, hvad nationalstaterne kan/skal gøre for at beskytte sig mod havspejlsstigninger, hvis forudsigelserne om havstigningerne er korrekte. Tal også om, hvorvidt de positive effekter ved klimaforandringerne opvejer de negative konsekvenser.

# data[].attributes.body
Eleverne inddeles i 4-mandsgrupper

Hver elev i gruppen modtager en rolle/opgave, som de skal have fokus på

1= Neutral (skal finde fakta omkring dilemmaet)
2= Positive (skal undersøge og finde fordele ved udsagnet/dilemmaet)
3= Imod (skal undersøge og finde risici og farer ved dilemmaet)
4= kreativ (skal komme med idéer til løsningsforslag)

Eleverne skal fremlægge for hinanden i gruppen og derefter skal de hver især tage stilling til dilemmaet med udgangspunkt i de forskellige områder gruppen har undersøgt.

Dilemmaer:

1. Hvert år bliver et område af regnskoven på størrelsen med knap Danmarks areal fældet og ødelagt. Hvis man stopper denne fældning, vil man kunne mindske en stor del af drivhusgasser i atmosfæren. Men, hvis man stopper dette, så vil disse lande miste store indtægter på eksport af varer. Desuden bruges de fældede områder også til landbrug, fattige får et område at bo i, kvæg for græsarealer og mennesker kan tjene penge for at udføre et arbejde. Er du villig til at stoppe dette arbejde for klimaets skyld?

2. Klimaforandringer påvirker alle dele af verden og konsekvenserne er store. Vejret ændrer sig, hvilket kan ses ved, at der for eksempel opstår tørke, oversvømmelser, mangel på drikkevand og hungersnød. Disse klimaforandringer går især hårdt ud over verdens fattigste lande, som ikke har økonomi og ressourcer til at beskytte sig eller tilpasse sig til de nye forhold. Mange mennesker vil på et tidspunkt blive drevet på flugt, da de ikke kan leve under de forhold, som klimaforandringerne har skabt. Som klimaflygtning har du ikke de samme rettigheder, som hvis du er flygtet fra krig eller politisk forfølgelse. Frem for år 2050 mener man, at 250 millioner mennesker får brug for opholdstilladelse i andre lande på grund af ændringer i klimaet  - skal de kunne søge asyl på lige fod med andre flygtninge, selvom det kan have økonomiske konsekvenser for landene, der skal tage imod dem?

# data[].attributes.body
Kan du huske?

# data[].attributes.body
Løs opgaverne

# data[].attributes.body
Opgave: Læs teksten og løs opgaven bagefter:

Der er mange fordele ved at benytte elbiler. De anvender ikke fossilt brændstof, udleder ikke CO₂, forurener ikke, er lydløse og kører fuldstændig som en almindelig bil.

Der er imidlertid også ulemper ved elbilerne. De har begrænset rækkevidde, og batterierne er dyre. Batterierne skal lades op med strøm, og denne strøm bliver i øjeblikket typisk lavet ved at anvende fossile brændstoffer, så CO₂-gevinsten ved elbilerne kan diskuteres. Transport med elbiler kan være CO₂-neutral, hvis strømmen fx fremstilles ved hjælp af vindmøller.
For at undgå nogle af ulemperne ved elbilerne fremstilles der såkaldte hybridbiler. En hybridbil er en bil, der anvender forskellige former for brændstof. Her er bilen forsynet med en traditionel motor, som kører på benzin eller dieselolie samt en elmotor. Når der ikke er mere strøm på batterierne, kan den almindelige motor anvendes, både til fremdrift, men også til at lave strøm til batterierne.

Brintbiler
Et andet drivmiddel er brint – også kaldet hydrogen. Hydrogen kan i en brændselscelle omsættes til strøm, der kan anvendes til at drive køretøjet. I brændselscellen foregår der en kemisk proces, hvor hydrogen reagerer med luftens oxygen, hvorved der opstår en strøm. En brintbil er en slags elbil, der har sit eget elværk med, således at den ikke skal lades op.

Hydrogenet tankes på bilen på samme måde, som der tankes benzin. Den helt store fordel ved brintbilerne er, at de er  forureningsfri. Affaldsproduktet i brændselscellen er ganske almindeligt vand.
Som ved elbilerne er der også her nogle ulemper. Hydrogen er ikke i sig selv et brændstof, men en energibærer, der skal fremstilles. Hydrogen fremstilles ved at lave en elektrolyse af vand, og denne proces kræver energi i form af strøm. Så spørgsmålet er igen: Hvor CO₂-venligt er strømmen fremstillet?

Om fremtidens danske bilpark kommer til at bestå af elbiler eller brintbiler, er svært at svare på.

Spørgsmål er der nok af: Kan man fremstille CO₂–neutral strøm til opladning og hydrogenfremstilling? Kan der oprettes nok ladestationer rundt i landet? Vil der blive oprettet et landsdækkende net af brinttankstationer? Vil politikerne fjerne afgifter på udvalgte biltyper osv.?

Et er dog sikkert: Det kommer til at tage mange år, inden den traditionelle bilpark er udskiftet.

# data[].attributes.body
CO ₂ pr. indbygger
Når man skal se på et lands udledning af CO₂, er det ikke nok at se på den totale CO₂-udledning. Ved at se på udledningen i forhold til et lands indbyggertal kan tallene bedre sammenlignes.

På hjemmesiden CIA World Fact Book kan tallene for alle landes CO₂-udslip findes. Desuden kan landenes indbyggertal findes.

Sådan gør du:

1. Lav en tabel over 15 lande, som indeholder: (Landets navn, CO₂-udledning og CO₂-udledning pr. indbygger.)

2. Fordel følgende 10 lande i nogle grupper: Kina, USA, Danmark, Qatar, USA, Forenede Arabiske Emirater, Tyskland, Japan, Rusland og Botswana.

3. Hver gruppe vælger herudover hver 5 lande.

4. Lav et diagram – evt. i regneark – der viser udledningen pr. indbygger i landene, hvor tallene indtegnes i rækkefølge.

5. Beskriv resultatet af jeres undersøgelse.

Hvilket land ligger højest?

Hvilket land ligger lavest?

Hvilke lande overrasker?

Hvordan kan det forklares?

# data[].attributes.body
Tag stilling til disse 3 idéer.

1. Hvilken idé er mest realistisk og hvilken idé skal man efter jeres mening realiseres.

2. Skriv både fordele og ulemper ved hver af de 3 idéer.

# data[].attributes.attachment_link.title
3 vilde ideer, der (måske) kan redde klimaet  | KLIMAX

# data[].attributes.body
Opgave: Læs teksten og skriv noter

# data[].attributes.body
Carbons kredsløb

I alle organiske forbindelser indgår carbon (kul). Carbon findes som carbondioxid (CO₂) i luften, men den største mængde findes som CO₂ opløst i vand. CO₂ er en vigtig del af planternes fotosyntese, og ved alle forbrændingsprocesser frigøres der CO₂. Det CO₂, man udånder, kommer fra cellernes respirationsprocesser.
En meget stor del af den CO₂, vi udleder, optages i havet.
Heldigvis, for ellers ville der være meget mere CO₂ i luften. Netop udvekslingen af CO₂ mellem luften og havet forskes der meget i.

Igennem Jordens historie har der været balance mellem de forskellige lagre af carbon, men menneskets store udnyttelse af de fossile brændstoffer har rykket denne balance og “flyttet” mere carbon – i form af CO₂ – op i atmosfæren.

Opgave:

1. Forklar begreberne: Fotosyntese og respirationsprocesser

2. Se videoen og forklar carbon kredsløbet ved hjælp af modellen øverst på siden: https://www.youtube.com/watch?v=NzxckRZ58JQ

# data[].attributes.headline
Opgave: El Nino og gletsjernes afsmeltning

# data[].attributes.subject
Opgave: El Nino og gletsjernes afsmeltning

# data[].attributes.headline
Opgave:El Nino og levevilkårene i Sydamerika og Sydøstasien.

# data[].attributes.subject
Opgave:El Nino og levevilkårene i Sydamerika og Sydøstasien.

# data[].attributes.body
1. Læs teksten om El Nino og La Nina.

2. Lav følgende opgaver:

1. El Nino og levevilkårene i Sydamerika og Sydøstasien.

2. El Nino og gletsjernes afsmeltning

3. La Nina og Australien

# data[].attributes.body
Hvorfor er der igennem historien talrige eksempler på, at store vulkanudbrud har påvirket klimaet? Forklar tydeligt hvad der sker under et vulkanudbrud og hvordan den har indflydelse på klimaet på vores planet.

# data[].attributes.body
En dansk teori
I 1996 kom en ny teori om klimaforandringerne. Det var den danske professor Henrik Svensmark, der fremsatte en teori om, at aktiviteten på Solen har stor indflydelse på Jordens klima. Siden teorien blev fremsat, er der kommet mange “beviser” på, at teorien holder.

Skyer virker afkølende på Jorden, da skyer reflekterer en stor del af Solens stråler. Netop dannelsen af skyer er det centrale i teorien. Skyer består af vanddråber og dannes, når vanddamp samles (kondenserer) omkring små partikler i atmosfæren. De såkaldte aerosoler.

Aerosolerne dannes i atmosfæren ved hjælp af kosmisk stråling fra rummet. Den mængde kosmisk stråling, der rammer Jorden, er afhængig af aktiviteten på Solen og Jordens magnetfelt. Aktiviteten på Solen vil på den måde smitte af på skydannelsen på Jorden og dermed på Jordens klima. Der er “kun” tale om en teori, men har Svensmark ret, vil dette være en af de vigtigste grunde til klimaforandringerne.

Opgave:

1. Skriv noter om begge teorier

2.  Hvilke fordele og ulemper har begge teorier? Forklar!

# data[].attributes.body
Milankovitchs teori

Som det fremgår af kurven herunder, var temperaturen høj for ca. 400.000 år siden. Dette kan umuligt skyldes menneskelig aktivitet. Der må være andre og helt naturlige forhold, der forklarer disse temperaturudsving. Allerede omkring 1912 begyndte den serbiske ingeniør og matematiker Milutin Milankovich at interessere sig for ændringerne i klimaet. Specielt forholdet mellem istider og varme mellemistider. Teorien blev gennemarbejdet og udkom på tysk i 1941, hvor efter den blev kendt i offentligheden. Teorien beskriver Jordens stilling i forhold til Solen og består af tre dele.

Jorden bevæger sig ikke i en cirkelrund bane, men i en elliptisk bane rundt om Solen, således at den ikke altid er lige tæt på Solen.

Jordens akse hælder i en vinkel på ca. 23,5 grader. Dette ses tydeligt på en globus, der står på en fod. Hvis Jorden ikke hældede, ville der ikke forekomme årstider. Vinklen ændres hele tiden en lille smule.

Jordaksen bevæger sig som en snurretop.

De tre forskellige bevægelser virker samtidig, men over mange år. Tilsammen betyder de, at der vil være en variation i mængden og fordelingen af den solindstråling, der når til Jorden. Disse ændringer har betydning for gennemsnitstemperaturen på Jorden.

# data[].attributes.body
Den seneste istid sluttede for ca. 12.000 år siden, da klimaet blev varmere. De store mængder af is smeltede, og smeltevandet medførte store havstigninger over hele Jorden. Temperaturen toppede for ca. 8000 år siden, hvor der var ca. 2 grader varmere end i dag. Denne periode er i Danmark kendt som jægerstenalderen.

I de følgende perioder, bondestenalderen, bronzealderen og jernalderen, faldt temperaturen igen en smule. Udviklingen stoppede ved indgangen til vikingetiden, fra ca. år 800 til år 1060, hvor temperaturen igen begyndte at stige. Vikingetiden er kendetegnet ved et forholdsvis lunt klima.

Nordboerne i Grønland
Nordboerne kom til Grønland omkring år 1000. Helt præcis ankom deres leder Erik den Røde til Grønland år 985. De oplevede ikke umiddelbart indlandsisen og så kun grønne græsarealer. Derfor navngav de stedet Grønland.

Nordboerne bosatte sig i det forholdsvis lune klima, der var i Grønland på det tidspunkt. Imidlertid ændrede klimaet sig til det koldere, og omkring år 1350 flyttede nordboerne igen væk fra Grønland. Nordboerne kunne ikke tilpasse sig de naturlige klimaforandringer.

Den lille istid

Fra ca. 1350 og frem mod år 1800 faldt temperaturen yderligere, og denne periode er benævnt ”den lille istid”. Historisk fik dette temperaturfald stor betydning i Danmark. På det tidspunkt var hele Sydsverige en del af Danmark, og i 1658 var Danmark i krig med Sverige.

Danmark havde en stærk flåde, men isen lukkede alle farvande, så skibene ikke kunne sejle. Dette gav svenskerne en fordel, idet de kunne gå over isen på henholdsvis Øresund og Storebælt. Danmark tabte krigen og måtte afstå landområderne i Sydsverige.

Opgave: Skriv noter

# data[].attributes.body
Klimaet har altid forandret sig. Der har været varmeperioder og kuldeperioder. Mest kendt er nok kuldeperioderne og specielt de istider, der har omfattet Danmark. Efter hver kuldeperiode er der kommet en varmeperiode. Ved hjælp af boreprøver fra bl.a. den grønlandske indlandsis har forskerne stor indsigt i disse naturlige klimaforandringer.
Som figuren herunder viser, svinger temperaturen meget gennem de 800.000 år, og hvis man sammenholder denne temperaturkurve med en kurve over luftens indhold af CO₂, vil kurverne ligne hinanden meget. Der er stor sammenhæng mellem CO₂ i atmosfæren og temperaturen. Er der meget CO₂ i atmosfæren, er temperaturen høj, og er der lidt CO₂ i atmosfæren, er temperaturen lav.

# data[].attributes.body
I grupper skal I lave to indslag til tv-nyhederne. Begge indslag skal handle om klimaforandringer.

1. Det ene indslag skal handle om fordele ved klimaforandringer, som fx bedre feriemuligheder i Danmark, dansk vinproduktion, nye dyrearter, mulighed for at dyrke flere afgrøder osv.

1. Det andet indslag skal handle om problemer med klimaforandringer. Det kan fx handle om ørkenspredning, øgrupper der forsvinder, voldsommere oversvømmelser, flere dødsfald pga. af temperaturen osv.

Indslagene vises efterfølgende i klassen.

# data[].attributes.body
En sidste væsentlig faktor i klimasystemerne er de såkaldte feedbackmekanismer. Når Solens stråler rammer en overflade, vil noget af varmeenergien tilbagekastes eller reflekteres. Dette fænomen kaldes albedo. En hvid overflade reflekterer store mængder sollys og har en høj albedo, mens en mørk overflade, som fx jord, har en lav albedo.

Hvis en global opvarmning betyder, at store mængder gletsjeris smelter, vil den bare jord komme frem, og albedoen vil ændres væsentlig. Processen forstærker sig selv, da mindre is betyder mindre refleksion og dermed en større opvarmning af Jorden.

En anden feedbackmekanisme kan føre til ørkenspredning. En overflade, der er dækket af vegetation, som fx regnskov, vil hele tide “svede”, da der fordamper en masse vand. Når vand fordamper, køles overfladen, som det også er tilfældet, når sved fordamper på huden. Hvis skoven i et område fjernes, køles jordoverfladen ikke, og den forøgede temperatur kan betyde, at det er umuligt at få andre afgrøder til at gro. Regnskov er blevet til gold ørken.

Opgave: Feedbackmekanismer øverst på siden

# data[].attributes.body
Området nord for Island kaldes også for Oceanernes kolde hjerte eller Grønlandspumpen. Golfstrømmen og de andre globale strømsystemer samles i det, der hedder den termohaline cirkulation. "Termo" siger noget om temperatur, mens “halin” siger noget om saltindhold. Den termohaline cirkulation er, sammen med en hel række mere lokale strømsystemer, med til at flytte enorme mængder varme rundt i verdens oceaner. Øst for Grønland ligger hjertet for de store havstrømme i den termohaline cirkulation. Det varme vand er markeret med lyserødt, mens det kolde vand er markeret med blåt. Når havisen ud for kysten af Grønland fryser, frigives saltet fra vandet til det underliggende vand. Dette kolde og nu endnu mere salte vand synker mod bunden og søger mod syd.

# data[].attributes.body
De globale havstrømme drives primært af temperaturforskelle, mens også forskelle i lufttryk i atmosfæren har en betydning. Centrum for de globale havstrømme findes ved Grønlands østkyst nord for Island.

Når havvand fryser til is, frigives der salt til det underliggende vand. Saltindholdet stiger dermed i det i forvejen kolde vand, og det synker ned mod bunden. Det kolde og salte bundvand løber sydpå, og der opstår et “underskud” af vand i overfladen.

Dette underskud fyldes af forholdsvis varmt overfladevand, der strømmer sydfra op til Grønlandshavet. Denne varme havstrøm kalder man Den Nordatlantiske Strøm eller Golfstrømmen. Beregninger viser, at Golfstrømmen hvert sekund flytter 100 mio. m³ vand fra de varme områder ved Caribien op til Nordeuropa. Golfstrømmen er helt afgørende for fx det danske klima. Hvis ikke Golfstrømmen eksisterede, ville gennemsnitstemperaturen i Danmark være ca. 5 grader lavere.

Opgave:

1. Forklar det du har læst med dine egne ord.

2. Hvorfor er Golfstrømmen vigtigt for Europas klima?

3. Hvorfor kaldes Golfstrømmen "Grønlandspumpen"?

# data[].attributes.body
Klimasystemerne på Jorden påvirkes kraftigt af den såkaldte drivhuseffekt. Navnet hentyder til, at Jorden ses som værende i et drivhus, hvor varme kommer ind, men ikke kan slippe ud igen. Jorden bliver med andre ord varmere og varmere.

Drivhuseffekten har altid været der, og heldigvis for det, for ellers ville Jorden ikke være beboelig.

Drivhuseffekten skabes af de såkaldte drivhusgasser. De mest betydningsfulde drivhusgasser er vanddamp (H₂O), carbondioxid (CO₂) og methan (CH₄).

Drivhusgasserne har den egenskab, at de tilbageholder den varmestråling, der kommer fra Jorden. En forøget mængde af drivhusgasser bevirker, at der tilbageholdes for meget varme.

Menneskelig aktivitet frigiver en stor mængde drivhusgasser, og netop dette ses af mange som den væsentligste grund til klimaforandringerne. Specielt er der fokus på udledningen af CO₂. Dette kan måske undre, da CO₂ kun udgør ca. 0,041 % af atmosfærisk luft. Til gængæld skal der ikke ret meget ekstra CO₂ ud i luften for, at indholdet forøges med 100 %.

Opgave:

1. Se videoer om, hvordan temperaturen og CO2 indholdet i atmosfæren har ændret sig gennem tiden og hvad drivhuseffekten er.
https://www.youtube.com/watch?v=NPXVKb-k2nU (Drivhuseffekten)
https://youtu.be/cmV4UBmtQx0 (Temperaturens forandring)

2. Skriv noter og forklar med dine egne ord, hvordan temperaturen og CO2 indholdet i atmosfæren har ændret sig gennem tiden.

3. I teksten står noget om drivhusgasser. Hvad er drivhusgasser og hvilken funktion har de?

# data[].attributes.attachment_link.title
The Climate Planet film DK: kapitel 04 - Drivhuseffekten

# data[].attributes.body
Omkring ækvator, hvor opvarmningen er størst, stiger store luftmængder til vejrs. Det skyldes, at den opvarmede luft er lettere end den omgivende kolde luft. Der skabes derfor omkring ækvator, eller mere præcist ved den intertropiske konvergenszone, et stort lavtryk. Det er grunden til, at luften blæser mod ækvator. Det er de såkaldte passatvinde. Når luften kommer op i højden, strømmer den væk fra ækvator, bliver afkølet og synker igen mod jorden. Et vindsystem er skabt. Globalt set er det seks af disse vindsystemer, som tilsammen skaber det primære vindsystem.

Det primære vindsystem flytter enorme luftmasser rundt på kloden og er med til at fordele varmeenergien.

Opgave: Det primære vindsystem øverst på siden.

# data[].attributes.body
Hvis man ser ud ad vinduet, vil man få et øjebliksbillede af det aktuelle vejr. Betegnelsen vejr dækker over de faktiske meteorologiske forhold her og nu som temperatur, vind og nedbør. Klima betegner derimod gennemsnitsvejret over en længere periode på typisk 30 år. Har vi haft to kolde vintre i træk, hvilket var tilfældet i 2009 - 2010, kan man derfor ikke tale om klimaforandringer. Det handler blot om tilfældige udsving i temperaturen.

Solen og klimaet
Solen er motoren i alle vejr- og klimasystemer på Jorden. Jorden bliver opvarmet af Solens kortbølgede indstråling, og efterfølgende afgives varmen fra jordoverfladen i form af langbølget stråling til atmosfæren. Jorden modtager imidlertid ikke den samme energimængde overalt.

Energitilstrømningen er størst ved ækvator og mindst ved polerne. Det er varmest ved ækvator og koldest ved polerne. Imidlertid bliver varmen fordelt. Dette foregår ved hjælp af de store vindsystemer og de store globale havstrømme.

Opgave: Forklar modellen med dine egne ord.

# data[].attributes.body
Holland er et land på størrelse med Danmark, men Holland har tre gange så mange indbyggere. I Holland er der altid blevet arbejdet på at indvinde nyt land til landbrugsproduktionen. Land indvindes på samme måde, som tilfældet er i de danske marskområder.

Tidevandet aflejrer materiale, der til sidst når en højde, så planterne kan gro på det. Til sidst lukkes der af ved hjælp af diger, og det tilbageblevne vand pumpes ud. Netop de velkendte hollandske vindmøller er gamle pumpestationer. De indvundne områder kaldes i Holland poldere. I området omkring Tønder i Danmark kaldes sådanne områder for kog. Omkring halvdelen af Holland består af poldere.

Holland og klimaforandringer
Holland er allerede godt i gang med at sikre landet i forhold til fremtidige havstigninger. Der investeres bl.a. mange penge i udbygning af digerne.

I fattige lande som Bangladesh findes ikke de samme økonomiske muligheder for at sikre landet. Her vil de lavtliggende områder i stedet blive fraflyttet, og resultatet kan blive et stort antal klimaflygtninge.

Opgave: Holland et lavliggende land. (Øverst på siden)

# data[].attributes.body
1. Hvem er Greta Thunberg?

2. Hvad er Greta Thunbergs mål?

3. Hvad er Gretas budskab?

Lyt til Gretas podcast:

Hør I Apple podcast
Hør I Spotify podcast

# data[].attributes.body
1. Læs teksten

2. Besvar følgende spørgsmål:

Hvilken rolle spiller CO₂ i forhold til klimaforandringerne?

Er klimaforandringerne naturlige eller menneskeskabte?

Hvordan påvirker klimaforandringerne levevilkårene på Jorden?

Hvad kan vi gøre for at begrænse klimaforandringerne?

# data[].attributes.body
Link til spillet: https://www.stopdisastersgame.org/

# data[].attributes.body
Søg informationer, og skriv en tekst

Gå sammen i mindre grupper. I skal nu skrive jeres egen tekst om vulkaner. Teksten skal være en beskrivende fagtekst og indeholde disse fire overskrifter:

Vulkanernes indre

Dannelsen af en vulkan

Vulkaners udbredelse

Forskellige vulkantyper

1. Find inspiration til at skrive en god fagtekst om vulkaner her i mit dokument "Den beskrivende tekst".

2. Skriv et kort afsnit til hver overskrift.

3. Brug teksten "Vulkaner" og linkene til Danfoss Universe og Vulkaneksperten til at finde viden om jeres emne.

4. Når I har skrevet jeres fagtekst færdig, skal I bytte tekst med en anden gruppe og give feedback til dem ud fra disse punkter:

1. Hvilke elementer fra "Den beskrivende tekst" har gruppen brugt?

2. Hvad kan gruppen forbedre i deres fagtekst?

3. Hvad fungerer særligt godt ved gruppens fagtekst?

5. Skriv noter i jeres dokument, så I kan huske den feedback, I får om jeres egen fagtekst.

6. Brug feedbacken til at rette og forbedre jeres egen fagtekst.

7. Gem fagteksten, så alle i gruppen har adgang til den.

---------------------------------

Ekstraopgave: "Historiske vulkanudbrud"

Læs afsnittet om de 10 største vulkankatastrofer: https://vulkaneksperten.dk/de-ti-storste-vulkankatastrofer/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvis man ser på de store vulkanudbrud, som har krævet flest menneskeliv, så må man ikke glemme, at vulkanernes dødsofre mange gange skyldes bivirkninger. Vi forestiller os ofte, at det er glødende lavastrømme og hede askelaviner, fald af sten, slagger og kvælende gasskyer, som slår folk ihjel, men som vi så i Krakataus tilfælde, var den største katastrofe tsunamien, som skyllede ind over de nærliggende kyster den 27. august i 1883. Sådan har det også været førhen og senere. Nu er det nemmere at forudsige en vulkans udbrud, men det er straks sværere at vurdere, hvornår udbruddet er færdigt.

Vulkanologernes fornemste opgave er i dag at kunne forudsige udbrud, og det er vi blevet ret så gode til i de sidste 20 år. I alt lever ca. 500 millioner mennesker på jordkloden i dag i skyggen af en vulkan, og man må huske, at i de fattige udviklingslande er det som regel de billige byggegrunde og den frugtbare jordbund, der lokker folk til sig i hvileperioderne mellem en vulkans udbrud. Mens et menneske kun lever i ca. 100 år, så fungerer vulkanerne i hundredetusinde - ja ofte millioner af år. Alle vulkaner er farlige, men de værste er dem, som har lange hvileperioder imellem deres udbrud. Endelig ikke at forglemme, så er de såkaldte "Supervulkaner" såsom Yellowstone og vulkanerne ved Napoli i Italien de mest truende, men vi bør huske, at sådanne udbrud finder sted med godt 100.000 års mellemrum. Vi bør også se på vulkanernes positive sider.
Den ældste jordskorpe i jordens urtid er dannet af størknet lava, og vanddampen er den vigtigste vulkanske gasart, som har dannet vandet i verdens oceaner og medvirkende til dannelsen af jordens atmosfære - den livsgivende ilt for alt levende liv på jorden. Så intet levende liv på jorden uden vulkaner.

1 Santorini eller Theraeksplosionen i det græske Ø-hav for 3600 år siden. Hele det østlige Middelhav har lidt slemt efter denne eksplosion, og den Minoiske kultur på Kreta fik dødsstødet. Også her var der tale om store tsunamisbølger, som skyllede ind over det østlige Middelhavs kyststrækninger.Hvor høje de har været, kan vi kun gisne om, men der er ingen tvivl om, at i mindst en generation efter, har der været pest- og sygdomsepedemier, som har krævet mange menneskeliv. Hvor mange ved vi ikke, men det har sikkert været enormt.

2. Vesuvs udbrud år 79, Italien, som begravede byerne Pompeji og Herculaneum er nok historiens mest kendte på grund af udgravningerne fra de gamle byer, men også fordi den første beskrivelse af en vulkans udbrudsforløb har vi fra dette udbrud, nemlig Plinius d. Yngres breve til Tacitus.Beskrivelsen er så nøjagtig, så vi kalder den type eksplosive udbrud for Plineansk vulkanvirksomhed. Det nøjagtige dødstal kendes her heller ikke, men man gisner om ca. 4000 efter fund af menneskeskeletrester o.s.v., men det er stadig stærkt omdiskuteret i dag, ikke mindst af vulkanologer.

3. Etna i 1669. Vulkanen Etna på Sicilien oversvømmede dette år øens anden største by, Catania med flydende lava. Ejendommeligt nok omkom der ingen mennesker. Etna betragtes som en blød vulkan, selvom den gylper rigeligt med lava fra sig gang på gang. Etna er i dag at regne som en af verdens mest virksomme vulkaner.

4. Laki på Island i 1783. En 25 kilometer lang sprække åbnede sig, hvorfra 12 kubikkilometer lava flød ud og dækkede et landareal på 565 kvadratkilometer. Det er indtil i dag det største lavaudbrud på jorden i historisk tid, og samtidig med lavaen kom der store enorme mængder af fluorgas og aske, som med vinden spredtes over det meste af den nordlige halvkugle. En femtedel af den daværende islandske befolkning bukkede under som følge af pestepedemier og hungersnød.

5. Tambora i 1815, i Indonesien, er beregnet til rent energimæssigt at have været otte gange stærkere end Krakataus i 1883, og 92.000 mennesker er det officielle dødstal(10.000 dræbes af nedfaldende sten og slagger og 82.000 af efterfølgende pestepedemier og hungersnød. Overlevende solgte deres børn for en enkelt skål ris for at skaffe sig føde. Temperaturen faldt 3 grader som følge af det luftbårne askestøv i stratosfæren over store del af verden, og i Europa blev det vinter midt om sommeren i 1816, hvor det sneede. I Irland omkom 75.000 mennesker i kølvandet af pest og andre sygdomme, altsammen en effekt af dette kraftige udbrud, som stadig er beregnet til at være det voldsomste vulkanudbrud i nyere tid. Tambora udslyngede 150 kubikkilomter udbrudsprodukter i form af aske og slagger.

6. Krakatau 1883. Dette eksplosive vulkanudbrud sætter en milesten i vulkanforskningens verden. Her sættes der skub i vulkanforskningen, fordi vulkanen lå på en ø midt i et farbart hav af alle skibsruterne fra østen til vesten og retur. Ikke alene studerede man selve udbrudsforløbet og det materiale vulkanen udslyngede på tæt og lang afstand, men for første gang lægger man mærke til de fænomener i atmosfæren, som udbruddet var skyld i, og året efter oprettedes i England "Krakatau-rådet". Her omkommer alene ved tsunamiebølgerne over 36.000 mennesker. Askestøvet førtes af vinden jorden rundt og forskønnede solnedgangen i Europa.

7. Mt. Pelee på øen Martinique 1902. Den 8. maj 1902 dræber denne vulkan St. Pierres ca. 29.000 indbyggere i en glødende hed aske og gassky, som med en fart af 150 kilometer i timen rutsjer ned over vulkanskråningen mod hovedstaden på øen. Det er første gang man observerer sådanne fænomener, hvor en glødende varm gas- og askeskye som en snelavine fejer ned over det omkringliggende land og dræber alt indenfor dens rækkevidde. Sådan en askelavine kan opnå en fart af 8 - 900 kilometer i timen og nå ud i op til 100 kilomter fra vulkanens krater. Temperaturen kan nå helt op til 9 - 100 graders Celsius. Vi ved i dag, at dette fænomen er normalt ved eksplosive vulkanudbrud, og i Pompeji blev indbyggerne kvalt af sådanne askelaviner. Det er faktisk det farligste fænomen en vulkan kan udføre. Det var også sådanne askelaviner, som satte havet i bevægelse ved Krakataus udbrud 1883.

8. Nevado del Ruiz i Columbia, dræber i 1983 23.000 mennesker ved en mudderflod, lahar, byen Amero, som ligger næsten 50 kilomter fra selve vulkanen. Igen et bifænomen ved, at sneen smelter på vulkanens top, blander sig med asken og strømmer som en bred mudderflod langt ned igennem det omkringliggende landskab, indtil den når byen og oversvømmer den.

9. Mt. St. Helens 1980, U.S.A. i staten Washington. 18. maj eksploderede denne vulkan efter 2 måneders små jordskælv og eksplosioner. Vulkanologerne havde sat evakueringen op i tide. Med et brag og drøn svarende til 25.000 atombomber slyngedes aske og mudder ud af vestflanken på vulkanen og fejede som en ildorkan med over 200 kilometers fart i timen af sted ned i oplandet. 57 mennesker døde, som havde begivet sig ind i den inderste forbudte zone, og alle skaderne blev bagefter opgjort til 1 billion dollars. Siden hen har Mt. St. Helenes været rastløs. Denne vulkan er også studeret med moderne instrumenter, og vulkanforskningen videre udviklet ved denne begivenhed...

10. Pinatubo på Filippinerne i juni 1991 var et typisk plineansk udbrud, hvor det lykkedes at redde næsten en halv million mennesker, takket være den supermoderne vulkanologiske videnskabs forudsigelser. 2 millioner mennesker fik ødelagt deres huse og hjem. I 12 måneder spredte askestøvet sig i atmosfæren og kunne iagttages jorden rundt. Man har beregnet Pinatubos udbrud i størrelse og energi at svare til Vesuvs i år 79, som ødelagde de romerske byer.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvis man ser på de store vulkanudbrud, som har krævet flest menneskeliv, så må man ikke glemme, at vulkanernes dødsofre mange gange skyldes bivirkninger. Vi forestiller os ofte, at det er glødende lavastrømme og hede askelaviner, fald af sten, slagger og kvælende gasskyer, som slår folk ihjel, men som vi så i Krakataus tilfælde, var den største katastrofe tsunamien, som skyllede ind over de nærliggende kyster den 27.

# data[].attributes.attachment_link.title
Toporopa Geografi Quiz: Europas vulkaner

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvor godt kender du Europa? Geografispil med Europas vulkaner: Etna, Stromboli, Elbrus, Vesuv, Hekla, Methana, Puy-de-Dôme, Kazbek, Nysiros.

# data[].attributes.body
Forbered et foredrag om pladetektonik i 3-mandsgrupper. I skal forestiller jer, at tilhørerne intet ved om emnet på forhånd.

# data[].attributes.body
Skriv dit navn på dokumentet og prøv at forklare de enkelte begreber med dine egne ord

Er du usikker må du meget gerne brug net til hjælp. HUSK: Omformulere de enkelte definitioner, så at du næste gang kan forklare begrebet på din egen måde.

Gå bagefter sammen med en makker og snak om jeres besvarelser/gå jeres svar igennem

# data[].attributes.body
I kan selv få en fornemmelse af, hvad der sker ved en forkastning. Tryk jeres hænder hårdt mod hinanden.

Skub dem derefter i hver sin retning.

Hvad kan I mærke?

Snak om det med din makker

# data[].attributes.body
Skriv følgende spørgsmål i dit hæfte/i et docs-dokument og printer dokumentet ud.

Hvad var Pangæa?

Hvad er “Ring of Fire”?

Hvad er pladetektonik?

Hvad er lithosfæreplader?

Hvad ved du om jordens kerne?

Hvorfor bevæger lithosfæreplader sig?

Hvad er en forkastning?

Hvad er konvenktionsstrømme?

Hvad er en konstruktiv pladerand?

Hvad er en destruktiv pladerand?

Hvem er meget kendt for sin teori om pladetektonik?

Gå rundt mellem hinanden og finde en makker. Begge af jer stiller et spørgsmål og giver et svar. Hvis I ikke kender svaret, må man passe. Derefter finder du en ny makker at spørge og svare til alle felter på arket.

# data[].attributes.headline
Læsning - Hvorfor bevæger lithosfæreplader sig?

# data[].attributes.subject
Læsning - Hvorfor bevæger lithosfæreplader sig?

# data[].attributes.body
Læs teksten “hvordan bevæger lithosfærepladerne sig?”

Understreg alt med rødt, hvad du aldrig har hørt om før og med grøn, hvad du allerede har hørt og hvad du kunne huske.

Lav en tabel i et docs-dokument og skriver på venstre side overskriften “Det har jeg aldrig hørt før” og på højre side “Det vidste jeg godt i forvejen”

Skriv nu de sætninger ned, som du har understreget.

Efter du er færdige med fælleslæsning skal du lave opgaven “Hvordan bevæger lithosfærepladerne sig?”

# data[].attributes.body
Se godt på kortet til højre og diskutér med en makker, det kun er nogle bestemte steder, der rammes af jordskælv og vulkanudbrud.

Kender I nogle lande, som ofte er udsat for jordskælv eller har mange vulkaner?

# data[].attributes.body
I klassen/I A2 hænges der faktasider op med læretyggegummi

I skal svare på spørgsmålssiderne

Spørgsmålene kan kun besvares ved at I i gruppen skiftevis går op til sedlen, finder svaret, går tilbage til din makker og giver ham/hende svaret. Kan spørgsmålene ikke besvares korrekt eller fyldestgørende nok, kan makkeren tage over og prøve at finde svaret efter samme devise.

Link: Jordskælv aktuel

# data[].attributes.body
Se filmen og skriver noter undervejs, om de ting som du synes er vigtigst.

# data[].attributes.body
Skriv alle spørgsmål i et docs-dokument

Prøv at besvare spørgsmål med din sidemand - uden at bruge net.

1. 1492 – Hvad skete der dér? Hvad gjorde han?

2. Hvad var det første man undrede sig over, da man så de første sporadiske forsøg på verdenskort?

3. Hvilke beviser har man for at kontinenterne engang har hængt sammen?

4. Hvad ved I om pladetektonik?

5. Hvad er verdens største bjergkæde?

6. Hvad hed det første superkontinent – der hvor alle kontinenterne som vi kender dem i dag hang sammen?

7. Hvad hedder den plade Europa ligger på? Nord og Sydamerika? Indien?

8. Hvilke tre forskellige måder kan plader bevæge sig i forhold til hinanden?

9. Kan I forklare begreberne Destruktive og Konstruktive pladerande? - Hvis ja, hvad betyder de to begreber?

10. Hvilke naturfænomener/katastrofer kommer ofte i farvandet på pladernes bevægelse?

# data[].attributes.body
https://ucsyd.mitcfu.dk/TV0000013374

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
Vulkaner er enten udslukte, sovende eller aktive, og de skyldes typisk aktivitet i jordkappens halvflydende magma, der presses ud som lava, hvor jordskorpen er svagest. Det er den typisk ved sprækker langs randen af de vandrende lithosfæreplader, som bærer kontinenterne og oceanerne. Derfor er navnlig lande som Island, Japan, Indonesien, Italien o.a. præget af vulkansk aktivitet. I udsendelsen gives eksempler på en lang række vulkanske katastrofer fra før og efter den menneskelige civilisations opståen. Der redegøres for forskellige vulkantyper som: Strato-, skjold-, subglaciale, undersøiske, sprække- og supervulkaner. Sidstnævnte vulkaner er heldigvis sjældent i udbrud, da deres styrke ligger øverst på den såkaldte VEI-skala (Volcanic Explosivity Index) og er 100 gange større end fx den vulkan ved Santorini, hvis eksplosion i Oldtiden forårsagede en tsunami, der udslettede den minoiske kultur på Kreta. En supervulkan synes desværre at være under opbygning dybt under Yellowstone Nationalparken i USA! Ved hjælp af seismografer, tiltmetre, satellitmålinger osv. er vulkanologer blevet stadig dygtigere til at forudse udbrud i god tid, så man kan nå at evakuere de mennesker, der bor i nærheden af vulkanen.

6. til 10. klasse.
Klassetrin:

Ungdomsuddannelser, Voksenuddannelser

# data[].attributes.attachment_link.description
Vulkaner er enten udslukte, sovende eller aktive, og de skyldes typisk aktivitet i jordkappens halvflydende magma, der presses ud som lava, hvor jordskorpen er svagest. Det er den typisk ved sprækker langs randen af de vandrende lithosfæreplader, som bærer kontinenterne og oceanerne. Derfor er navnlig lande som Island, Japan, Indonesien, Italien o.a.

# data[].attributes.body
Find forskellige oplysninger om en vulkan, som du synes er meget spændende. Skriv alle informationer i et slides-dokument

Billede

Navn

Vulkantype

Størrelse

Sted

Sidste udbrud

specielle ting

Lav bagefter en 3-minutters fremlæggelse om et voldsom vulkanudbrud

I må meget gerne vælge et udbrud fra mine eksempler:

White Island, New Zealand

Etna, Italien

Merapi, Java, Indonesien

Agung, Bali, Indonesien

St. Helens, USA

Kilauea, Hawaii, USA

# data[].attributes.body
Nu skal I igang med et stationsarbejde om vulkaner.

Start først med at lave en mindmap om vulkaner - det er opgave 1 på arbejdsarket

Hvis du har spørgsmål med hensyn til vulkaner, så skriver du dem ned ved opgave 2.

Find en makker og arbejder med kompendiet. Rækkefølgen er ligegyldig, I skal bare blive færdige med kompendiet.

# data[].attributes.body
I skal se filmen

mens I ser filmen “klodens kræfter - vulkaner” skal I besvare spørgsmålene

# data[].attributes.body
I gå på jagt efter naturkatastrofer (jordskælv, vulkanudbrud , oversvømmelser, tsunami eller andet) rundt i verden, der er sket for nylig (sidste 3 år).
I skal printe artiklen ud. Sæt artiklerne op på en opslagstavle i klassen. Efterhånden opstår der en collage af naturkatastrofer.

På verdenskortet skal de forskellige naturkatastrofer markeres med nåle. (blå = oversvømmelser; orange = skovbrænde; rød= vulkanudbrud; lyseblå = oranker/tornadoer)

# data[].attributes.body
Læs teksten og se filmen og kom efterfølgende med et forslag om, hvad man ellers kunne gøre for at løse problematikken med plastikforurening.

# data[].attributes.attachment_link.title
The Ocean Cleanup System 001 Explained |  | Cleaning Oceans

# data[].attributes.body
Opgave:

1. Gå sammen 2 og 2.

2. Svar på en af opgaverne

3. Udarbejd en fremlæggelse til jeres besvarelser

Opgaver:
a) Hvor kommer plasten fra?
b) Plast og dyrelivet
c) Mennesker og plast
d) Plast i mad

# data[].attributes.headline
Gruppearbejde: Mikroplast, Hvor bliver det af, Plast i fødekæden

# data[].attributes.subject
Gruppearbejde: Mikroplast, Hvor bliver det af, Plast i fødekæden

# data[].attributes.body
Gruppe 1: Mikroplast
Gruppe 2: Hvor bliver det af
Gruppe 3: Plast i fødekæden

Opgave 1:

I blev delt i tre forskellige grupper. Hver gruppe får en anden infotekst og en video, som I skal læse, se og snakke om. (HUSK at se videoen nederst på jeres side)

Skriv de vigtigste informationer ud, sådan at I kan genfortælle tekstens indhold til andre.

Opgave 2:

Nu bliver I sat sammen i forskellige 3-mandsgrupper. En fra gruppe 1 med teksten "mikroplast", en fra gruppe 2 med teksten om "hvor blev det af" og en fra gruppe 3 med teksten "plast i fødekæden".

Nu skal I præsentere jeres tekst. Fortæl dine nye gruppemedlemmer, hvad I har læst om.

# data[].attributes.body
Læs teksten og skriver noter, mens du læser.

# data[].attributes.body
I Danmark bruger vi 600.000 tons plastik hvert år. Det svarer til at du bruger ca. 100 kg plast hvert år.

Men hvad sker der med det, når du ikke bruger det længere?

Opgave 1:  Se filmen

Opgave 2: Gå sammen to og to, og notér de vigtigste pointer fra filmen. Notér også, hvilke tanker og overvejelser filmen sætter i gang hos dig.

# data[].attributes.attachment_link.description
Første film i serien "En verden af plastik": 

Vores forbrug af plastik er gået helt over gevind. I hvert fald, hvis man kigger på, hvor meget plastik, vi producerer – og hvor meget der ender i naturen. Produktionen af plastik er 20 gange større i dag end for 50 år siden, og da plastik er et uhyre holdbart materiale har store konsekvenser for miljøet og dyrelivet, når det ender i naturen. 

Vi udleder i dag omkring 10 millioner ton plastik til verdenshavene hvert eneste år. Hvis udviklingen fortsætter, vil vores forbrug og udledning af plastik stige så meget, at verdenshavene i 2025 vil indeholde et ton plastik for hver tre ton fisk. Det betyder ikke alene noget for dyrelivet i havet, men også for os som mennesker. Hver gang vi spiser fisk, får vi også en bid mikroplastik med. 

Filmserien "En verden af plastik" er produceret af miljøorganisationen Plastic Change og Alphafilm & Kommunikation med støtte fra Undervisningsministeriet, Forskningsministeriet og Velux og Villum Fondene. 

Gyldendal naturgeografi og biologiportal har desuden udviklet supplerende undervisningsmateriale. Se mere på: http://plasticchange.dk/vores-loesninger/undervisningsmateriale-til-gymnasier/

# data[].attributes.body
1. Læs teksten om plast

2. Tal sammen i klassen om følgende spørgsmål, når I har læst teksten:

1. Hvorfor er brugen af plast et problem i vores samfund?

2. Hvilke fordele er der ved brugen af plast?

3. Kan vi helt undgå at bruge plast?

4. ​Når størstedelen af det plast, der havner i havene, ikke stammer fra Europa, hvad kan vi så gøre for at reducere plastudledningen på verdensplan?

# data[].attributes.body
Undersøg, hvordan bioaffald indgår i naturens kredsløb.

# data[].attributes.body
Dine rådne kartofler er en vigtig ressource

​
I Danmark kan vi hente olie og naturgas op fra undergrunden i Nordsøen. Olie og naturgas er dannet af dødt organisk materiale som fx alger. Det tager flere millioner år og helt særlige forhold at omdanne alger til olie og naturgas.

Olie og naturgas kalder vi også for fossile brændstoffer. Der er især to store udfordringer med fossile brændstoffer: De øger atmosfærens indhold af CO₂, og de slipper op.

Derfor er vi nødt til at producere energi til el og varme på andre måder. Og det er her, dine rådne kartofler bliver en vigtig ressource.

Sammen i klassen:

Gennemgå modellen øverst på siden.

Tal om, hvilke fordele og ulemper der er ved at sortere og genanvende bioaffald.

# data[].attributes.body
Print arket ud.

# data[].attributes.body
Fra affald til ressource

Nu skal I blive klogere på, hvordan affald kan blive til en ressource! I skal æse en tekst og lave en quiz. I teksten bliver I præsenteret for de vigtigste ord og begreber om affaldshåndtering, og i quizzen skal I teste jeres nye viden.

Sådan skal I læse:

1. Gå sammen med en makker.

2. Læs teksten på herunder.

1. Mens I læser, skal I have særligt fokus på begreberne genbrug, genanvendelse, kildesortering, bioaffald, metal og plast.

3. Efter I har læst, skal I teste jeres nye viden i en quiz.

# data[].attributes.body
Kender I jeres affald?

1. ​Hæng tre sedler op i klassen med hver sin overskrift: "Bioaffald", "Plastaffald" og "Metalaffald".

2. Lyt til jeres lærer, der læser en oplysning højt.

3. Tag hver især stilling til, om I tror, oplysningen handler om bio-, plast- eller metalaffald.

4. Gå hen til den seddel, som du mener, har den korrekte overskrift.

1. Jeres lærer fortæller jer, hvad det rigtige svar er, når alle har placeret sig ved én af de tre muligheder.

5. Gentag aktiviteten med en ny information.

# data[].attributes.body
1) Træk en makker (der er din makker i denne time)
2) Overvej hvad en mindmap er -> Vi samler efterfølgende op i fælles
2) Lav en mindmap til emnet "Vores planet - Jorden" (Kom med alt det I ved om vores planet i forvejen

# data[].attributes.body
Læ siden og skriv noter i et docs-dokument.

# data[].attributes.attachment_link.title
Den blå planet | Geografi 7-9 | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.attachment_link.description
Den blå planet Af Niels Kjeldsen og Ove Petersen Jorden kaldes ofte den blå planet, fordi den ser blå ud fra rummet. Vand udgør omkring 70 % af Jordens overflade. Vand er kemisk set opbygget af to hydrogenatomer og et oxygenatom. Den kemiske...

# data[].attributes.body
Kopier teksten i et docs-dokument.

Læs teksten om is som landskabsformer.

Understreg alt det, hvad I synes er vigtigst.

Print arbejdsarket ud og lav opgaven “Gletsjere i verden”

Find gletsjerne på nettet og udfyld tabellen

Find et verdenskort på nettet og print kortet ud.

Brug verdenskortet og marker de 13 gletsjere fra skemaet på verdenskortet.

Forklar, hvorfor der kan findes gletsjere i det tropiske område i Afrika.

# data[].attributes.headline
Aktivitet: På jagt efter hydrotermfigurer

# data[].attributes.subject
Aktivitet: På jagt efter hydrotermfigurer

# data[].attributes.body
Flere steder på nettet kan der findes hydrotermfigurer. Brug fx. mit link

Gå på jagt efter den klimastation i hhv. Nordamerika, Sydamerika, Europa, Afrika, Asien og Oceanien, hvor nedbøren inden for kontinentet er størst

For at “skyde sig ind på”, hvor hydrotermfigurene skal findes, er det en god idé at starte med at se på et nedbørskort

Når de seks klimastationer er fundet, skal der for hver station gives et bud på, hvorfor der netop på denne lokalitet falder så meget nedbør, som der gør. Her skal bl.a. beskrives, om der er tale om stigningsregn, varmetordenvejr og frontnedbør.

Beskriv også med dine egne ord, hvad stigningsregn, varmetordenvejr og frontnedbør betyder.

# data[].attributes.body
- Læs teksten om Libyen og vandet

Lav følgende opgaver:

Brug mit link som hjælp

Libyen og vandet (1)

Libyen og vandet (2)

# data[].attributes.body
Læs teksten om “hydrotermfigurer”

Skriv i dit hæfte eller i et docs-dokument, hvad en hydrotermfigur er og hvordan man aflæser figuren.

# data[].attributes.body
Læs teksten og skriver noter mens du læser

# data[].attributes.body
Gå i små grupper på jagt i atlas

I et almindeligt atlas finder der mange forskellige kort. Ikke bare fysiske kort over de forskellige verdensdele og lande, men også en hel række tematiske kort.

Udvælg et land og find så mange oplysninger om landet som muligt. Stikord kan fx. være: Hovedstad, nabolande, flag, klimazone, varmeste og koldeste temperatur, råstoffer, vulkaner osv. Skriv oplysningerne ned.

I kan også vælge at lave en præsentation i Skoletubeværktøjet “Padlet”.

Efter 25 minutter kan hver gruppe fremlægge oplysningerne om det valgte land.

# data[].attributes.body
Find en makker

Lav en mindmap til emnet “den blå planet”

Skriv alt ned, hvad I ved om vores emnet

# data[].attributes.body
Vi ser videoen i klassen

Efter du har læst teksten og har set videoen, skal du evaluere din læseforståelse.

Skriv, hvad du nu ved om højtryk og lavtryk i dit hæfte.

# data[].attributes.body
Nu skal du reflektere over tekstens vigtigste informationer

Skriv en forklarende tekst til de to illustrationer, som I kan finde i jeres fagtekst om højtryk og lavtryk.

Højtryk over Danmark

Lavtryk over Danmark

# data[].attributes.body
Print teksten ud.

Læs teksten om højtryk og lavtryk.

Gør følgende:

1. Markér med grøn skriftfarve, hvad I vidste i forvejen.

2. Markér med blå skriftfarve de steder, hvor I havde en anden opfattelse.

3. Markér med lilla det, som I aldrig har hørt om før.

4. Markér med rødt det, som I ikke forstår.

# data[].attributes.body
Gå sammen i grupper af tre og skriv i jeres hæfte, hvordan høj- og lavtryk påvirker hinanden.

Kom også ind på, hvad størrelsen af de typer tryk har af konsekvenser, når de påvirker hinanden.

# data[].attributes.body
Se videoklip "Hvor kommer vinden fra?"

Efter du har set videoen, skal du opsummere.

Svar på spørgsmålene:

Hvor kommer vinden fra?

Hvorfor er vinden vigtigt for Jordens klima?

# data[].attributes.body
4 - 6 elever i hver gruppe

Brainstorm over et emne I får i ca. 5 minutter

Når tiden er gået, giv jeres papir videre til den gruppe, der sidder til venstre for jer.

Start igen forfra med at brainstorme over det givne emne osv.

# data[].attributes.attachment_link.title
Toporopa pædagogiske spil: Geografispil med Europa

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvor godt kender du Europa? Geografispil med europas lande, hovedstaeder, bjerge, floder, eu-lande, flag, have, havne, monarkier, vulkaner og mere.

# data[].attributes.body
Gå sammen to og to.
Vi gennemgår opgaven i fælles.
Lav opgaverne herunder.

# data[].attributes.body
Tjek din viden om kortet.

Løs opgaverne selv.

# data[].attributes.body
Opgaver:

1) Gå sammen 2 og 2
2) Læs teksten og skriver noter, sådan at jeres noter hjælper med at I kan genfortælle tekstens indhold
3) Lav opgaverne fra mit dokument. Opgaverne finder du her.

# data[].attributes.headline
Geografi - individuel opgave fra a til z

# data[].attributes.subject
Geografi - individuel opgave fra a til z

# data[].attributes.body
Brug et atlas eller internet som hjælp.

# data[].attributes.body
Opgaver:

1) Gå sammen 2 og 2
2) Læs teksten højt foran hinanden og skriv noter, som hjælper jer med at genfortælle tekstens indhold.
3) Lav opgaverne fra mit dokument. (Opgaverne finder du her)

# data[].attributes.body
Alle personer har et indre kort i hovedet. Hvis ikke vi havde dette indre kort, kunne vi ikke finde vej rundt i huset, finde vej til sportspladsen, til skole eller til bageren. Dette kort er forskelligt fra person til person.

Vi er ikke alle lige gode til at bruge det indre kort, og alle kan forbedre det.
Du kan få et indtryk af dit indre kort ved at tegne fx. dit værelse, dit eget hus, vejen til skole, Danmark, verden. Tegn på blankt papir, uden hjælpemidler og så præcist som muligt.