# data[].attributes.body
Basada en el comportament, en conductes observables. Aquest comportament era sintetitzat per un esquema estímul-resposta.

# data[].attributes.body
Reconeixen la influència de l’ambient en el desenvolupament però donen més importància als factors hereditaris.

Innatistes, com Gasell i Bolby, creuen que els factors que constitueixen l’individu (gens i el procés de maduració) afavoreixen el desenvolupament.

# data[].attributes.body
Expliquen el desenvolupament humà tot basant-se en la interacció entre la persona i el seu entorn social.

(el pare de la psicoanàlisi Sigmund Freud)

# data[].attributes.body
Les principals influències provenen de l’exterior. Creuen en l’existència de factors biològics, però es decanten perqué les experiències viscudes durant el creixement tenen més influència.

# data[].attributes.body
S’interessen pel desenvolupament, l’estructuració i el funcionament de la ment humana.

Interaccionen factors biològics i ambientals.

# data[].attributes.body
El desenvolupament cognitiu parteix del context social que envolta a l’infant.

# data[].attributes.body
El desenvolupament biològic marca el ritme del desenvolupament cognitiu.

Gesell: detalla els canvis físics i de comportament dels infants segons un rellotge biològic que es va desplegant i permet adquirir o consolidar un aprenentatge.

# data[].attributes.body
Conductes observables en animals i éssers humans presenten una base genètica i social que tenen un valor adaptatiu.

# data[].attributes.body
La motivació dels éssers humans ha estat l’impuls irracional cap al plaer, un impuls que és fomentat per la libido, la gran energia humana. La pulsió és així doncs el motor del desenvolupament.

# data[].attributes.body
Estableix etapes de desenvolupament psicosocial de la personalitat a través de la resolució de conflictes entre les necessitats individuals de la persona i les demandes socials.

Les crisis són causades per les necessitats de l’individu i les demandes socials.

# data[].attributes.body
L’aprenentatge dels animals es feia a través de l’associació de dos estímuls.

# data[].attributes.body
Hi ha un canvi permanent de la conducta que es produeix a través de l’experiència

(conducta-->conseqüència).

També s'introdueix el càstig.

# data[].attributes.body
L'aprenentatge no es produeix únicament per l’experiència directa sinó també gràcies al modelatge.

# data[].attributes.body
El coneixement és construir i el protagonista de l’aprenentatge és el subjecte.

L’adquisició i l’estructuració del pensament l'adquirim mitjançant un doble joc, d’assimilació i d’acomodació.

# data[].attributes.body
Les persones tenim la capacitat de processar informació mitjançant símbols: sistema de signes, lletres o pictogrames.

Un factor molt important és la recuperació de la informació emmagatzemada a la memòria.

Construir coneixements és agafar informació, filtrar-la, relacionar-la i interpretar-la.

# data[].attributes.body
La partida de tot aprenentatge són els coneixements i experiències prèvies.

# data[].attributes.body
Mitjançant la participació en activitats, investigacions i resolucions de problemes, els infants progresen cognitivament.

# data[].attributes.body
No veia possible un desenvolupament cognitiu sense la influència dels canvis socioculturals i creia que aquest desenvolupament era un procés d’adquisició de cultura.

# data[].attributes.body
Te en compte el seu entorn natural i afirmen que les possibilitats psicològiques de les persones són molt amplies i que el desenvolupament dels infants depenen del seu entorn més proper o l’entorn una mica llunyà.

# data[].attributes.body
Elimina la teoria d’una intel·ligència única, definint 8 tipus d’intel·ligència, que se centren en les diferents potencialitats o talents de cada individu.

# data[].attributes.body
S'ajunten els aspectes cognitius i els no cognitius (emocions, sentiments, estat d’ànim i capacitat d’empatia).

# data[].attributes.body
El grau de relació entre un estímul i una resposta dependrà del nombre de vegades que es relacionin entre ells.

# data[].attributes.body
Les probabilitats que una resposta quedi associada a un estímul dependran de la proximitat entre l’estímul (E) i la resposta (R).

# data[].attributes.body
Proporcionen alguna cosa gratificant.

# data[].attributes.body
Eliminen alguna cosa desagradable d'alguna situació.

# data[].attributes.body
1.Retenció del comportament en la memòria.

2.Habilitats per a la reproducció i execució del comportament observat.

3.Motivació per reproduir el comportament.

# data[].attributes.body
entorn més proper

# data[].attributes.body
relació entre microsistemes

# data[].attributes.body
afecten de manera indirecta

# data[].attributes.body
cultura i societat

# data[].attributes.headline
per que un aprenentatge sigui significatiu...

# data[].attributes.subject
per que un aprenentatge sigui significatiu...

# data[].attributes.body
L'infant ha de mostrat interés i motivació, ha de disposar de coneixements previs i els nous continguts han de ser clars.

# data[].attributes.body
Lingüística, lògic-matemàtica, espacial, musical, corporal i cinestèsica, intrapersonal, interpersonal i naturalista.

# data[].attributes.body
Autoconeixement, autogestió, empatia i habilitats socials.

# data[].attributes.body
tenim un esquema de coneixement i li comencem a donar informacions de manera que va creixent (com una base de dades).

# data[].attributes.body
És el format per allò que sabem fer sense necessitat de cap ajuda.

# data[].attributes.headline
nivell de desenvolupament potencial (NDP)

# data[].attributes.subject
nivell de desenvolupament potencial (NDP)

# data[].attributes.body
És el d’allò que podem arribar a fer.

# data[].attributes.body
És la formada pels coneixements i les habilitats que l’infant ha arribat a tenir amb l’ajuda de l’altre (el procés fins arribar a saber-ho fer sense ajuda).

# data[].attributes.body
arriba un moment en què l’esquema canvia degut a la quantitat d’informació.

# data[].attributes.body
Es resol el problema fent analogies o buscant esquemes semblants i fent comparacions amb els ja existents, o bé seguint la via de la inducció, aleshores (un esquema es repeteix, pot ser que en resulti un de nou i únic).