# data[].attributes.body
Hierarhiska sabiedrība, tās augšgalā - aristokrātija.

Sabiedrība sadalīta 5.grupās. Vīrieši, sievietes, heloti, vergi un bērni.

Vergi uzskatīti kā vajadzība un kaut kas normāls. Vergi iegūti tos iegādājoties, zādzībās un karos. Vergi varēja piederēt arī valstij. Vergi nodarbojās ar darbiem mājās, ar lauksaimniecību, darbu raktuvēs, izklaidē un militārajos spēkos.

Pusdarbnieki ir Spartas heloti. Tos nevarēja pārdot. Helotiem bija jāpiedalās karā.

Polisu veidošanās. (Polisa - grieķu pilsētvalsts)

Aristokrāti iesaistījās polisu pārvaldē.

Politeisms. (Ticība vairākām dievībām) Galvenie dievi bija Olimpa dievi.

# data[].attributes.body
Demokrātijas pirmsākumi (vēlēšanas, pilsoņu tiesības)

Radās ātri apgūstama rakstība - pilnveidota lineārā A rakstība.

Atklāj 3 veidu orderus - doriskais, joniskais un korintiskais.

Antroprocentrisms - ideja, ka cilvēks ir centrālais, svarīgākais visuma elements.

Dzejas, prozas, teātra (komēdija un traģēdija) pirmsākumi.

Filozofijas zinātnes izveidošanās (Dēmokrits, Aristotelis).

Matemātikas attīstība

Antīkā estētika - formu saskaņa balstoties uz matemātiskiem aprēķiniem. Zelta griezums.

Astronomijas attīstība - Taless novēro pirmo Saules aptumsumu.

Medicīnā Sengrieķu ārsti lika pamatus zinātniskām pieejām dziedniecībā. Grieķu medicīna ietekmēja vēlākās medicīnas tradīcijas, veicināja mūsdienu medicīnas prakses attīstību.

Olimpiskās spēles (pirmās 776. gadā).

# data[].attributes.body
Romas sabiedrība kopš pirmsākumiem ir bijusi patriarhāla. Ģimene bija kopienas pamats un sabiedrības kodols. Stabilas ģimenes veidoja stabilu sabiedrību . Tēvi bija visas ģimenes noteicēji

Sabiedrība dalās kārtās - patricieši (dižciltīgie) un plebeji (vienkāršā tauta, proletariāts, nedrīkst iesaistīties tautas pārvaldē).

Verdzība.

Valstī ir likumi un to pārvalda patricieši- Senāts

Neiecietība pret citām tautām, smagu, fizisku darbu.

Politeisms līdz 1. gs. Romas Impērijā iekļauto dievu adaptēšana.

Monoteisms no 1. gs. Reliģija - kristietība. Līdz ar kristīgo draudžu izplatību pāreja no kosmocentrisma uz teocentrismu.

Gladiatoru cīņas.

# data[].attributes.body
Mākslas principi - harmonija, mērenība, līdzsvarotība; proporcijas dabiskuma ievērošana un skaistuma kanoni.

Tēlniecība

Klasiskajā periodā radās arī interese par cilvēka individualitāti, radās portreti. Tika atveidoti slaveni valsts vīri, oratori, dramaturgi, filozofi un citi slaveni cilvēki gan pilnā augumā, gan krūšutēlos.

Proporcionalitātes ievērošana.

Detalizētas cilvēka skulptūras, cilvēki sarežģītās kustībās.

Dievu statujas tempļos, pat 14 m augstas.

Arhitektūra

Materiāli - akmens, marmors.

Ievērota matemātiska precizitāte, proporcionalitāte.

Tempļu celtniecība (kolonnas, divslīpju jumts).

Agoru - tirgus laukumu būvniecība.

Teātru būvniecība. Laba redzamība un akustika.

Akropoļu būvniecība.

Glezniecība

Keramikas apgleznošana, attēlojot ikdienas dzīvi. Sarkanfigūru vāzes.

Pamazām parādījās gan perspektīva, gan gaismēnas, gan dažādi krāsu toņi.

5. gs. beigās p.m.ē.  Apollodors radīja dažādu toņu nokrāsas (agrāk krāsoja tīros toņos). Laikabiedri viņu nodēvēja par „ēnu gleznotāju”.

4. gs. p.m.ē. parādījās gleznojumi uz koka dēlīšiem ar vaska krāsām.

Sienas gleznojumi tempļos.

# data[].attributes.body
Apollona templis

# data[].attributes.body
Vāze ar ģeometrisku rotājumu (pirmā no kreisās puses). Melnfigūru vāze (otrā). Sarkanfigūru vāze (trešā).

# data[].attributes.body
Likumdošana

Duālisms - valda demokrātija, bet tiesības pilsoņiem nav vienādas.

Romieši izmantojot grieķu grāmatas, medicīnā sāka izmantot garšaugus un saknes, minerālus, dzīvnieku produktus un metālus. Medikamenti kļuva aizvien pieejamāki.

Latīņu alfabēts, valoda

Būvniecība

Ūdensvada izgudrošana.

# data[].attributes.body
Glezniecība

Sienu gleznojumi kalpoja telpu izdaiļošanai

Izplatītas freskas.

Attēloja augus un dzīvniekus, dabas ainavas, ziedus, kluso dabu, mitoloģiskus sižetus.

Arhitektūra

Izmanto dažādu krāsu marmoru dekoriem

Būvniecībā sāk izmantot betonu.

Iemācās konstruēt kupolus, arkas, velves.

Tēlniecība

Tēlniecība apvienoja klasiskās grieķu tēlniecības idealizēto pilnību ar tiekšanos pēc reālisma.

Populārs ir cilnis, kurā iemūžināja svarīgus notikumus valstī.

Veidoja krāšņas mozaīkas - medību, gladiatoru cīņu, sadzīves ainu skatus.Mozaīkas veidotas izmantojot mazus kvadrātus. Kvadrāti izgriezti no marmora, flīzēm, stikla, keramikas un akmens. Laika gaitā mozaīkas kļuva arvien reālistiskākas.

# data[].attributes.body
Sabiedrība iedalās 3 kārtas: garīdznieki, dižciltīgie (bruņinieki), proletariāts (strādnieki).

Feodālisms

Liela loma ikdienas dzīvē ir baznīcai un paļaušanās pāvestam ticības jautājumos

Monoteisms. Kristīgā ticība.

Teocentrisms - uzskata, ka visas norises šajā pasaulē nosaka dieva prāts.

Monarhiju veidošanās

Dinastiju principi

Sievietes diskriminācija sabiedrībā

# data[].attributes.body
Tehnoloģijas galvenokārt tika izstrādātas, izmantojot nelielas inovācijas un izmantojot musulmaņu starpniecību.

Svētā kara ideja (Krusta kari)

Zinātne un izglītība sāk kalpot baznīcas vajadzībām.

Izgudro mehānisko pulksteni.

Sāk izgatavot papīru un iespiest grāmatas

Izgudro arklu 11.gs

Izgudro kompasu 12.gs

Izgudro brilles 13.gs

# data[].attributes.body
Sabiedrība sastāvēja no garīdzniekiem, muižniekiem un valdošās šķiras. Trešā kārta sastādīja lielāko sabiedrības daļu

Humānisms - pasaules centrā atkal nostāda cilvēku, nevis Dievu.

Protestantisms

Antropocentrisms

Humānisti uzskatīja, ka cilvēkam jābūt brīvam garā, vispusīgi izglītotam un fiziski spēcīgam.

Izglītotam cilvēkam jāprot klasiskās valodas, antīkā filozofija un literatūra, jāinteresējas par zinātni un tās sasniegumiem.

Samazinās Romas ķeizara ietekme sabiedrībā.

# data[].attributes.body
Humānisms.

Reformācijas.

Cilvēki iemācījās lasīt, rakstīt un interpretēt idejas, tie cieši kritizēja un pētīja reliģiju.

Izgudroja iespiedpresi un sāka izdot grāmatas, avīzes

Strauja tirdzniecības attīstība.

Stikla apstrāde.

Tika studēta

Astronomija

Arhimēda fizika,

Ptolemaja ģeogrāfija,

Hipokrata medicīna

# data[].attributes.body
Antīkā kultūra kļuva par iedvesmas avotu visās mākslas jomās - arhitektūrā, glezniecībā, literatūrā, mūzikā.

Māksla ietver dažas no atpazīstamākajām gleznām un skulptūrām. Renesanses māksla ietver interesi par klasiskās mākslas elementu tveršanu, cilvēka ķermeņa formu un proporcijām, pagānu un reliģiskās ikonogrāfijas sajaukšanu.

Jaunas metodes mākslā, it sevišķi glezniecībā:

lineārā perspektīva (paralēlas līnijas attālinoties pamazām it kā tuvinās, līdz saplūst vienā punktā);

kompozīcija (gleznas elementu savstarpējais izkārtojums).

Glezniecība:

Leonardo da Vinči - izgudro gaisa perspektīvu, panākot telpiskumu.

"Mona Lisa" , "Pasludināšana" , "Vitrūvija cilvēks".

Arhitektūra

Filipo Brunelleski - izgudroja veidu, kā izbūvēt kupolu Florences katedrālei.

Tēlniecība

Mikelandželo - līdz pilnībai izkopa cilvēka auguma atveidi.

"Pietà"

# data[].attributes.body
Bizantieši gan izmantoja romiešu un grieķu atklājumus, gan radīja jaunas kultūras vērtības.

Sabiedrība sadalīta kārtās - garīdznieki, bruņinieki, proletariāts.

Baznīca strādā kā kultūras veicināšanas iestāde.

Monoteisms - kristīgā ticība, bet ir grieķu, slāvu un arābu kultūras ietekmes.

Teocentrisms.

Agrāra un urbanizēta teritorija.

Šovinisms. Lielvalsts izredzētības ideja.

Liela loma ierēdniecībai.

# data[].attributes.body
Antīkā izglītības tradīcija.

Bizantieši atvēra augstskolas, izglītoja ierēdņus, zinātniekus.

425. gadā Konstantinopolē nodibināja kristiešu augstskolu, kuru sauca par auditoriju.

Zinātnieks Leons Matemātiķis atklāja, ka mainīgus skaitļus aprēķinos var aizstāt ar burtiem. Viņš radīja algebru.

Pirmie iemācās izgatavot zīdu.

Apstrādā zeltu, sudrabu, stiklu.

Telpas Baznīcā atdalīja svētbilžu jeb ikonu sienas ar trim simboliskiem vārtiem.

# data[].attributes.body
Baznīcu veidi pieauga

Mākslas stili (Informācija pie Eiropas viduslaikos):

Romānika

Gotika

Arhitektūra:

Mozaīkas bija dārgākais un modernākais sienu gleznojumu veids. Pāreja uz mozaīku izmantošanu sienu dekorēšanai nozīmēja to, ka var tikt izmantoti trauslāki materiāli.

Glezniecība:

Svētbildes

Freskas-zīmējumi uz slapja apmetuma

Ikonas (pārzīmēja no jau esošām)

# data[].attributes.body
Baznīcu un klosteru izveidošana izraisīja akmens arhitektūras attīstību.

Romānika- arhitektūras un mākslas stils, kur mākslinieki sekoja vienotiem likumiem - katra forma atbilda nepieciešamībai un funkcijai, viss tika veidots skaidrs, vizuāli vienkāršs, saprotams. Visu radīja mākslinieki, kuri bija amatnieki, samērā beztiesiski, sabiedrības hierarhijā atradās zemākajā slānī. Viņi ceļoja no klostera uz klosteri, no vienas pilsētas uz citu, pārņēma jaunās idejas, pilnveidoja tās savā darbībā.

Gotika- arhitektūras un tēlotājmākslas stils, kas izplatījās daudzās Eiropas zemēs. Gotiskā stilā būvētas celtnes izskatījās vieglākas un it kā tiecās uz augšu.Lai gan gotiskā stilā būvēja arī pilis, universitātes un rātsnamus, iespaidīgākās gotika stila celtnes ir dievnami.

# data[].attributes.headline
Romānikai sākotnēji raksturīgās centrālā joma puscilindriskās pārseguma velves

# data[].attributes.subject
Romānikai sākotnēji raksturīgās centrālā joma puscilindriskās pārseguma velves

# data[].attributes.headline
 Senās Romas skulptūra - patricietis ar senču portretiem

# data[].attributes.subject
 Senās Romas skulptūra - patricietis ar senču portretiem

# data[].attributes.headline
 Jaunas sievietes portrets. Senās Romas freska Pompejos

# data[].attributes.subject
 Jaunas sievietes portrets. Senās Romas freska Pompejos

# data[].attributes.headline
Sengrieķu teātra uzbūve. Centrā - orhestra, aiz tās - skēna

# data[].attributes.subject
Sengrieķu teātra uzbūve. Centrā - orhestra, aiz tās - skēna

# data[].attributes.body
Vārds “absolūts” latīņu valodā nozīmē “neierobežots, pilnīgs”. 17.-18. gadsimtā valdīja uzskats, ka varu valdniekam ir devis pats Dievs un tāpēc viņam ir tiesības vienpersoniski pieņemt likumus.

Sabiedrībā valdniekam ir tiesības vienpersoniski pieņemt likumus un lēmumus;

Pastāvīga armija, kuru kontrolē valdnieks;

Valdnieka kontrole pār Baznīcu;

Veidojās troņa mantošanas kārtība.

Vienota nodokļu sistēma un saimnieciskā politika, kas palīdz palielināt valsts ienākumus (merkantilisms).

No ierēdņiem veidota vienota valsts pārvalde;

Dažās valstīs pastāvēja parlaments vai citu kārtu pārstāvju sapulce, kur karalim bija ietekmīgi padomnieki

Bagātais iedzīvotāju slānis spēja ietekmēt valsts varu, jo aizdeva valdniekiem naudu karošanai un citām vajadzībām;

Baznīca vēlējās atggūt ietekmi un varu, jo kopš viduslaikiem baznīca tiecās iegūt noteicošo lomu valstī;

Galms — cilvēku kopums, kura uzdevums ir apkalpot, izklaidēt valdnieku un arī vadīt valsti.

# data[].attributes.body
Īzaks Ņūtons izstrādāja universālās gravitācijas likumu

Johanness Keplers atklāja, ka planētas pārvietojas pa elipsēm

Nikolajs Koperniks izstrādāja heliocentrisma teoriju

Zinātnieks Galilejs izgudroja termometru, svārsta pulksteni, pirmo teleskopu ar kura palīdzību veica virkni atklājumu.

Viljams Hārvijs atklāja asinsriti

Edvards Dženers Izstrādāja vakcīnu pret bakām

# data[].attributes.body
Māksla lielā mērā atspoguļoja laikmeta politisko un sociālo realitāti, kuras mērķis bija slavināt monarhu.

Par valdošu mākslas stilu Eiropā kļūst baroks

Baroks — mākslas virziens, kura piekritēji centās atstāt uz cilvēku pēc iespējas dziļāku iespaidu ar masīvām un greznām būvēm, spilgtu notikumu atainojumu, košām krāsām, asiem gaismu un ēnu kontrastiem, masīvām skaņu kopām mūzikā. (pompozais un pārsātinātais baroks)

Arhitektūta

Raksturīgas stila iezīmes:

Dinamiskas kompozīcijas

Centrālās simetrijas ass akcentējums fasādē un plānā

Dramatiski un jutekliski iespaidi, iluzori efekti, formāli kontrasti,

Dekoratīvi ansambļi

Intensīvas krāsas

Slēpti gaismas avoti,

Grezni materiāli,

Rūpīgi modelētas virsmas.

Glezniecība

Visaptverošās kustības tēlojums

Telpisko, gaismēnas efektu īpatsvars

Ļoti izplatīti bija Monarhu un viņu cīņas biedru portreti

Tēlniecība

Baroka tēlniecības darbi bieži izceļas ar savu greznību un detalizētību, atspoguļojot laikmeta vērtības un ideālus

Marmorā, bronzā, stukā, kokā, zīmējumi, iespiedgrafika (grebums, oforts)

Daudz pieminekļu, kas slavina valdnieku un monarhiju

# data[].attributes.headline
Romas Sv. Jēzus Vārda baznīcas interjers

# data[].attributes.subject
Romas Sv. Jēzus Vārda baznīcas interjers

# data[].attributes.body
Apgaismība bija garīga kustība, kas par visu lietu mēru uzskatīja cilvēka prātu.

Apgaismība pārņēma iepriekšējo gadsimtu humānisma atziņas, filozofijas un dabaszinātņu sasniegumus un iepazīstināja ar tiem plašāku sabiedrību, piešķīra tām garīgu spēku, kas tiecās pārveidot sabiedrību.

Virzība uz stingri centralizētu valsti

Sabiedrības vidū bija arī republikāniskas valsts formas piekritēji, kas uzskatīja, ka valstij jābalstās uz satversmi, bet likumdevējai jābūt suverēnai tautai, kas ievēlē ierēdņus, kuri īsteno tautas gribu.

Buržuāzija-tirgotāji, manufaktūru īpašnieki, naudas aizdevēji. Šo sabiedrības daļu raksturoja skaidra savas vērtības apzināšanās, uzņēmība un aprēķins.

Tautai dotas tiesības atcelt valdnieku, ja viņš nespēj veikt tam uzticētos pienākumus

Lauksaimniecība tika uzskatīta par svarīgāko saimniecības nozari un zemes apsaimniekošanu – par cilvēka dabai visatbilstošāko bagātību iegūšanas veidu. Uzmanības centrā nonāca zemnieks.

Dzīves izpratne vairs nebija tik saistīta ar baznīcu kā viduslaikos. 18. gs. beigās apgaismības teorijā parādījās arī vispārīgs reliģijas noliegums.

Apgaismotāji uzskatīja, ka:

1. visi cilvēki ir vienlīdzīgi kopš dzimšanas un kārtu atšķirības un ar tām saistītās priekšrocības ir nedabiskas;

2. visiem cilvēkiem ir vienāda daba neatkarīgi no to rases, tautības, valodas vai reliģijas;

3. visiem ir vienādas tiesības prasīt, lai pret viņiem izturētos vienādi;

4. tiesības būt saprastiem, tiesības uz izglītību, līdzdalību visos valsts amatos un profesijās;

5. visiem cilvēkiem ir tiesības tikt tiesātiem pēc vieniem likumiem;

6. visi cilvēki ir brīvi;

7. jebkuram cilvēkam ir tiesības brīvi izteikt savu viedokli;

8. visiem cilvēkiem ir vienādas tiesības uz likumīgi iegūtu īpašumu

# data[].attributes.body
Apgaismības laikmeta izglītības ideāls bija vispusīgi izglītots cilvēks, kas orientējās visās zinātnēs.

Filozofi kā Voltērs, Žans Žaks Ruso un Imanuels Kants aktīvi veicināja saprāta un loģikas kultūras attīstību.

Literatūra atspoguļoja apgaismības idejas – dzeja, fabulas, epigrammas bija pamācošas, populāri arī kļuva romāni

Apgaismības idejas par cilvēka tiesībām un brīvību veicināja politisko pārmaiņu un revolūciju uzliesmojumus, piemēram, Amerikas un Francijas revolūcijas. Šīs revolūcijas bija ietekmīgas ne tikai politiski, bet arī sociāli un kultūrāli.

Zinātnes un matemātikas indukcijas un dedukcijas loģika ļāva radīt plašu jaunu kosmoloģiju — ideju par Visumu kā mehānismu.

Džona Bārbera gāzes turbīna (1791)

Alesandro Volta (1800) akumulators

Antuāns Lorāns noskaidroja, ka gaisam ir ķīmiskais sastāvs un ka, vielu degšanu izraisa to savienošanās ar skābekli.

Edvarda Dženera vakcīna (1796)

# data[].attributes.body
Eiropas mākslā un arhitektūrā valdīja stilu dažādība.

Baroks (skatīt pie absolūtisma)

Rokoko

Klasicisms

Rokoko

Rokoko stilam raksturīga ornamenta pamatelementu – asimetriskā kompozīcijā apvienotu stilizētu gliemežvāka un akanta motīvu vijumi. Majestātiskuma vietā nāca maigums un graciozitāte, patosa vietā – vieglums, vieglprātība un jutekliskums.

Rokoko bija dekoratīvs stils.

Tam vairāk atbilda mazas formas.

Tas nav sastopams namu fasādē, bet iekštelpu noformējumā – interjerā.

Rokoko stilam bija raksturīgi sienu un griestu dekorējumi

Dažādi interjera priekšmeti, sevišķi porcelāna figūras, arī mēbeles.

Raksturīgākās krāsas bija gaiši zila, rozā un smilškrāsa.

Šis stils bija personiskās gaumes izpausme, nevis valsts varas apliecinājums

Glezniecībā stilam specifiskas bija figurālas kompozīcijas par antīkās mitoloģijas tēmām,

Glezniecībā raksturīgs kompozīcijas atektoniskums un asimetrija, liektu un vieglu formu dinamika, gleznieciskie apjomu mīkstinājumi, krāstoņu gaišums un niansētība.

Klasicisms

Pievēršanās klasiskajām tradīcijām, kas uzplauka Senās Grieķijas un Romas arhitektūrā un mākslā, kas nozīmēja formu skaidrību, sakārtotību, līdzsvarotību un mieru, kas atbilda apgaismības laikmeta domāšanai.

Klasicisma arhitektūrā tika ietverti seno grieķu un romiešu stilu elementi, piemēram, kolonnas, pilāri un trijstūra frontoni. Ēku izmēri un proporcijas tika rūpīgi izplānoti, lai radītu simetrisku un harmonisku izskatu.

Klasicisma glezniecībā tika attēlotas vēsturiskas un mitoloģiskas tēmas, izmantojot skaidru liniju un simetrisku kompozīciju. Gleznās parasti bija mierīga atmosfēra un proporcionalitāte.

Tēlniecības darbos parasti tika attēlotas klasiskas mitoloģiskas figūras vai slaveni vēsturiski tēli.

# data[].attributes.headline
Fransuā Bušē. "Venēras triumfs". 1740. gads. (Rokoko)

# data[].attributes.subject
Fransuā Bušē. "Venēras triumfs". 1740. gads. (Rokoko)

# data[].attributes.headline
Lielā galerija Šēnbrunnas pilī. Vīne. (Rokoko)

# data[].attributes.subject
Lielā galerija Šēnbrunnas pilī. Vīne. (Rokoko)

# data[].attributes.headline
Antonio Kanova. “Amors un Psīhe”. 1787.–1793. gads. (Klasicisms)

# data[].attributes.subject
Antonio Kanova. “Amors un Psīhe”. 1787.–1793. gads. (Klasicisms)

# data[].attributes.body
Industriālā revolūcija jeb rūpniecības apvērsums – laika posmā no 18. gs. vidus līdz 19. gs. vidum notikušās ekonomiskās, sociālās, politiskās un tehniskās pārmaiņas, kas saistās ar pāreju no manufaktūras uz mašinizētu ražošanu, rūpnieciskās ražošanas attīstību, agrāras ekonomikas pārveidi industriālā.

•Dominēja mašinizēta lielražošana. Pilsētas bija kļuvušas par rūpnieciskās ražošanas centriem.

•Industriālo strādnieku algai pieaugot, pieaug arī tirgus visu veidu patērētāju precēm un pakalpojumiem

•Lielā Franču revolūcija 1789. gadā veicināja nacionālās atbrīvošanās kustības un cīņu pret dzimtbūšanu.

• Cilvēki kļuva mantkārīgāki un bieži vien vadījās pēc materiālās izdevības, veidojot attiecības uz aprēķina pamata.

• Tika uzsvērta dvēseles skaidrība un dievbijība, iedvesmoties no viduslaiku kultūras vērtībām.

# data[].attributes.body
19. gadsimtā būtiski attīstījās celtniecības tehnoloģijas un arhitektūras teorijas, kas balstījās uz precīziem aprēķiniem.

Alfrēds Nobels (1833-1896) Zviedru ķīmiķis, izgudroja dinamītu.

Semjuels Finlijs Brīzs Morze (1791-1872) Izgudroja Morzes kodu jeb signālu

Līdz gadsimta vidum dominēja čuguns un dzelzs kalumi, savukārt gadsimta otrajā pusē par galveno materiālu kļuva tērauds, pateicoties modernizētām tēraudkausēšanas metodēm.

Strauji pieauga dzelzceļu būvniecība, bet gadsimta beigās sākās karkasu augstceltņu celtniecība.

Tika radītas jauna veida būves: tilti fabrikas, dzelzceļa stacijas, universālveikalus un citas industrijas vajadzībām pielāgotas ēkas.

Būtiska loma bija metāla un dzelzsbetona izmantojumam, kas padarīja konstrukcijas izturīgākas un efektīvākas.

# data[].attributes.body
Šis laia periods ir zīmīgs, jo inovācijas celtniecībā, mākslas daudzveidība un tehnoloģiju attīstība ievērojami ietekmēja gan sabiedrības dzīvi, gan tās kultūru.

Reālisms ir reakciija uz romantisma emocionalitāti, uzsverot dzīves precīzu un objektīvu attēlojumu. Reālisti īpaši pievērsās tipiskajam un ikdienas dzīves detalizētai vērošanai, atsakoties no idealizācijas. Francijā reālisms attīstījās gan glezniecībā, gan grafikā.

Impresionisms radies 19. gadsimta 60. gados Francijā. Impresionisti noraidīja tradicionālo akadēmisko mākslu, pievēršoties dzīves daudzveidības un dabas noskaņu attēlojumam.

Romantisms ir dominējošs idejiskais virziens, kas pievērsās vēstures tēmām, tautas daiļradei un ikdienas dzīves atspoguļojumam. Romantiķi iemīļoja dabas ainas un eksotiskas vietas, piemēram, Tālos Austrumus un Ziemeļāfriku.

Arhitektūra- galvenie stili bija klasicisms, ampīrs un eklektisms (historicisms). Lieelajās pilsētās veica senāko kvartālu pārplānošanu, veidojot jaunas ielas un prospektus. Industrializācija radīja nepieciešamību pēc praktiskām būvēm – rūpnīcām, stacijām un tiltiem.

# data[].attributes.headline
Kloda Monē darbs "San Lezāra stacija" - attēlo moderno pilsētvidi

# data[].attributes.subject
Kloda Monē darbs "San Lezāra stacija" - attēlo moderno pilsētvidi

# data[].attributes.body
Parīzes pasaules izstādes 1889. gada simbols bija 300 m augstais dzelzs tornis, ko projektēja franču inženieris Gistavs Eifels un ko uzbūvēja 26 mēnešos no 12 000 detaļām, kuras tika savienotas ar vairāk nekā miljonu kniežu. No 7000 tonnu smagās dzelzs konstrukcijas smailes vēl šodien paveras skats uz apkārtni 85 km rādiusā.

# data[].attributes.headline
Vincents Van Gogs (1853.-1890.) postimpresionisma gleznotājs

# data[].attributes.subject
Vincents Van Gogs (1853.-1890.) postimpresionisma gleznotājs

# data[].attributes.body
Modernisms bija strauju sociālu, kultūras un intelektuālu pārmaiņu laikmets, kas iezīmēja sabiedrības pāreju uz jaunu, dinamisku dzīves veidu.

Sabiedrība piedzīvoja strauju industrializāciju, kas būtiski mainīja cilvēku dzīves un darba apstākļus.

Daudzi cilvēki nejutās vairs piederīgi pie tradicionālajām vērtībām, morāles normām, kas valdīja iepriekšējā laikmetā.

Sabiedrībā mainījās vērtīborientācija – cilvēki tika aicināti pārskatīt savas identitātes un dzīves nozīmi.

Attīstījās masu kultūra, mediji un izklaides industrija, kas kļuva par būtisku sabiedrības daļu un ietekmēja cilvēku ikdienu un domāšanu.

Pieauga urbanizācija – cilvēki pārcēlās no laukiem uz pilsētām, meklējot darbu rūpnīcās un jaunajās nozarēs.

Cilvēkiem nācās pielāgoties jaunām tehnoloģijām, sabiedriskām struktūrām un filozofiskām idejām.

Radās jaunas sociālās grupas, īpaši strādnieku šķira, kas kļuva par nozīmīgu sabiedrisko un politisko spēku, pieprasot labākus darba apstākļus un tiesības.

Sievietes piedzīvoja būtiskas sociālās pārmaiņas – tika iegūtas tiesības uz izglītību un vēlēšanām, kā arī paplašinājās iesaiste sabiedriskajā un politiskajā dzīvē.

Mākslā un filozofijā modernisms izpaudās kā kritika pret tradicionālajām vērtībām, meklējot jaunus skatupunktus un izteiksmes veidus.

Parādījās jauni mākslas virzieni, kas atspoguļoja subjektīvo pasaules redzējumu un vēlmi lauzt iepriekš pieņemtās normas.

Izglītība un zinātne kļuva pieejamākas un strauji attīstījās, veicinot jaunās paaudzes intelektuālo izaugsmi un sabiedrības modernizāciju.

Modernisma laikmets radīja estētisku un intelektuālas pārmaiņas, kas atstājušas ietekmi arī uz mūsdienu kultūru un domāšanu.

# data[].attributes.body
Baznīcas autoritāte mazinās.

Darvina evolūcijas teorija un straujš zinātnes progress grauj tradicionālo radīšanas uzskatu.

Pēc kara un starptautiskiem konfliktiem, tiek apšaubīta Dieva esamība.

# data[].attributes.body
Filozofijā radās jauni virzieni:

Eksistenciālisms- uzsvēra indivīda brīvību un dzīves jēgas meklējumus.

Freidisms- atklāja zemapziņas lomu un cilvēka psihes sarežģītību.

Marksisms-analizēja šķiru cīņu un aicināja uz sociālo taisnīgumu.

Tehnoloģijas un zinātne:

Čārlza Darvina sugu izcelšanās teorija.

Alberta Einšteina relativitātes teorija.

Tomasa Edisona elektriskā gaismas spuldze.

Aleksandra Greiema Bela pirmais telefons

Elektrifikācija un dzelzceļš, kas veicināja urbanizāciju un mobilitāti.

Modernākas pasta sistēmas, kas veicināja starptautisko saziņu.

# data[].attributes.body
Modernisma mākslā un literatūrā sāka dominēt jauni virzieni:

Fovisms.

Kubisms.

Ekspresionisms.

Futūrisms.

Abstrakcionisms.

Dadaisms.

Sireālisms.

Avangardisma māksla.

Performance

Hepenings.

Jaunie virzieni, atteicās no tradicionāliem estētiskiem principiem. Mākslinieki meklēja jaunas izteiksmes formas, izmantojot abstrakciju, ģeometriju, simbolismu un subjektivitāti, lai attēlotu visu cilvēka pasaules pieredzi un tās emocijas.

# data[].attributes.attachment_caption
Fovisma pārstāvja Andrē Derēna darbs "Čeringkrosas tilts"

# data[].attributes.body
Raksturojums:

Spilgtu, tīru, nedalītu krāsu lietojums, neievērojot attēlojuma precizitāti.

Galvenā nozīme emocionālās noskaņas radīšanā ir spilgtu, dekoratīvu krāsu attiecības.

Vienkāršas gleznu kompozīcijas.

Ierosme- Pretkustība impresionistu krāsu sīkai analīzei.

Mākslinieki- Anrī Matiss, Andrē Derēns, Moriss Vlaminks.

# data[].attributes.body
Raksturojums:

Atteikšanās no reālisma un vienotas telpas tēlojuma.

Priekšmeti sadalīti ģeometriskās formās un objekti attēloti kā ģeometrisku elementu un līniju savienojums.

Kolāžas radīšana.

Pretstata impresionisma un postimpresionisma krāsainībai.

Ierosme- Relativitātes un citu zinātnes atklājumi, kuru ietekmē mākslinieki savus izpētes objektus sāk dalīt struktūrā.

Mākslinieki- Pablo Pikaso, Žoržš Braks, Romans Suta, Voldemārs Tone.

# data[].attributes.body
Raksturojums:

Attēlots traģiskais, neglītais un emocionāli distantais.

Sakāpinātas emocijas, izteiksme, kā arī izteikta formu deformācija.

Galvenais ir subjektīvās emocijas nevis realitāte. Kontrasti- bailes un šausmas.

Ierosme- Eksestenciālisma filozofija, kā arī pēc Pirmā pasaules kara raksturīgs mākslinieku protests pret militārismu, karu un tā sekām.

Mākslinieki- Emīls Nolde, Alfreds Hičkoks, Jēkabs Kazaks, Jāzeps Grosvalds, kā arī apvienības "Zilais jātnieks" un "Tilts".

# data[].attributes.body
Raksturojums:

Anarhistiskas idejas.

Industrializācijas, dinamisma un kustības idealizācija un slavinājums.

Pagātnes kultūras noliegums.

Ierosme- Industralizācija un mašīnbūve

Mākslinieki- Filipo Tommazo Marineti, Džakomo Balla, Umberto Bočoni, Karlo Karra.

# data[].attributes.attachment_caption
Vasilijs Kandinskis "Dzeltens, sarkans, zils"

# data[].attributes.body
Raksturojums:

Bezpriekšmetiskums.

Abstraktu elemetu (līniju, krāsu, laukumu) kombinējums.

Neko neattēlo konkrētu, raksturīga formelementu mitoloģijs, kā arī krāsai un arhetipam ir simboliska nozīme.

Ierosme- Junga arhetipu teorija, zinātnes atklājumi, kā arī mūzikas mitoloģija.

Mākslinieki- Marks Rotko, Vasilijs Kandinskis, pīts Mondrians, Džeksons Polloks.

# data[].attributes.body
Raksturojums:

Mākslas tēlainības un tradīciju noliegums.

Bezjēdzīgas kompozīcijas

Kolāžas, akcijas, bērnu zīmējumi.

Process ir svarīgāks par rezultātu (visbiežāk spēle ar materiāliem).

Ierosme- protests pret Pirmā pasaules kara bezjēdzību, industriālo revolūciju un pilsonisko mākslu.

Mākslinieki- Marseks Dišāns, Hanss Arps, Fransiss Pikabija.

# data[].attributes.body
Raksturojums:

Iracionalitāte, spontanitāte, nekontrolējamā cilvēka darbība, intuīcijas, instinktu atklāsme.

Sapņu un realitātes sajaukums.

Ierosme-Freida psihoanalīze, A. Bergsona filozofija, kā arī protests pret industriālo revolūciju.

Mākslinieki- Renē Magrits, Salvadors Dalī, Makss Ernsts.

# data[].attributes.attachment_caption
Popārts. Rojs Lihtenšteins "jūras ainava"

# data[].attributes.body
Popārts. Avangardisma virziens, kas aizsākās 20.gs 50.-60. ASV un Rietumeiropas tēlotājmākslā.

Raksturojums- izceļas ar masu kultūras, komercijas un ikdienas dzīves simboliem, apvienojot augsto mākslu ar populāro kultūru. Šīs mākslas formas darbi bieži vien izmanto krāsainas un dinamiskas grafikas, lai radītu ironisku vai rotaļīgu skatījumu uz patērētāju sabiedrību.

Ierosme- Masu kultūra, plašsaziņas līdzekļi

Mākslinieki- Endijs Vorhols, Rojs Lihteņšteins.

Oparta māksla aizsākās 20.gs 60. gados.

Raksturojums- koncentrēta uz optiskajiem ilūzijām un vizuālajiem efektiem, kas radīti, izmantojot ģeometriskas formas un krāsu kontrastus. Šī mākslas forma mudina skatītājus piedzīvot kustības un telpas ilūzijas, izraisot emocionālu un intelektuālu reakciju.

Ierosme- Viktora Vazarelli izstrādātā tehnika, kas ļauj mākslas darbā integrēt kustību. Jauni materiāli- organiskais stikls, metāls, elektriskās lampiņasm, neoni, motori, u.c.

Mākslinieki-Viktors Vazareli, Žans Pjērs Irvals, Žoels Steins.

# data[].attributes.headline
Viktora Vazarelli darbs pretskatā un sānskatā

# data[].attributes.subject
Viktora Vazarelli darbs pretskatā un sānskatā

# data[].attributes.headline
Performance 20.gs. 60.-70. gadi- mūsdienas

# data[].attributes.subject
Performance 20.gs. 60.-70. gadi- mūsdienas

# data[].attributes.body
Raksturojums:

Iepriekš plānota darbība, kurā netiek iesaistīti skatītāji.

Starpnozaru māksla, kurā var kombinēt skulptūras, gleznas, dejas utt.

Ierosme- popkultūŗas nostiprināšanās un patērētājsabiedrības ēras sākums.

Mākslinieki- Jozevs Boiss, R. Raušteinbergs, Miervaldis Polis, Gints Gabrāns.

# data[].attributes.attachment_caption
 Viens no hepeninga paveidiem ir flash mob, kas tālāk sīkāk sadalās. Šajā attēlā redzama metro ballīte.

# data[].attributes.body
Raksturojums:

Visizplatītākais darbības mākslas virziens postmodernismā.

Daļēji improvizēta mākslinieciskā akcija, skatuves mākslas darbs, kurā iesaista skatītājus, tāpēc iznākums nav prognozējams.

Norit pilsētas ielās, laukumos, kur ir daudz ļaužu.

Ierosme- Vēlme noārdīt un saplūdināt robežas starp mākslu un dzīves realitāti.

Mākslinieki- Džons Keidžs, Dž. Polloks, Aigars Bikše.

# data[].attributes.body
Gadu skaitļus pie katra mākslas veida ņēmu no mācību grāmatas. Viņi vairāk norāda aktīvākos gadus konkrētajam stilam.

Bija ļoti interesanti veidot par šo konkrēto laiku, jo tas mūsdienās vēl arvien ir ļoti aktuāls.

Paldies!