# data[].attributes.body
Mansikat on ruusukasveihin kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu yli 20 lajia ja monia risteymiä ja lajikkeita. Mansikoita kasvaa lauhkeassa ilmastossa eri puolilla maapalloa. Mansikan lehtien ja varren väri on vihreä ja mansikka on punainen mutta alkukeväällä on mansikan kukkia eikä vielä mansikoita, mansikankukkien väri on valkoinen ja kukan keskusta on keltainen. Mansikan kukka on pieni noin sentin kokoinen. Eri mansikkalajeja on esimerkiksi chilenmansikka, ukkomansikka, ahomansikka eli metsämansikka, virginianmansikka, karvamansikka ja puutarhamansikka.

# data[].attributes.body
Piharatamo on ratamokasveihin kuuluva monivuotinen ruoho. Sen soikeat lehdet kasvavat ruusukkeena maata vasten, ja jäykkä kukka ja siemenvarsi nousee pystynä noin 20 cm:n korkeuteen. Tahmeat siemenet kulkeutuvat ihmisten tai eläinten jalkojen mukana uuteen kasvupaikkaan. Piharatamo on yleinen nurmikoiden rikkaruoho joka kestää tallaamista. Piharatamon alalajeja ovat kyläpiharatamo joka esiintyy koko Suomessa sekä rantapiharatamo jota esiintyy Etelä ja Länsi Suomessa.

# data[].attributes.body
Vadelmapensas voi kasvaa kaksi metriä korkeaksi. Normaalisti ne ovat 50-100 senttimetriä korkeita. Vadelman varsi on yleensä piikikäs. Sen vihreät lehdet ovat sahalaitaisia. Vadelman kukka kasvaa noin yhden senttimetrin kokoiseksi ja se on normaalisti vihertävän valkoinen. Itse marja on kypsänä tumman punainen mutta  melkein pinkki. Tyypillisiä vadelman kasvupaikkoja luonnossa ovat hakkuuaukeat ja ojanvierustat.

# data[].attributes.body
Minä kirjoitan maakilpikonnista koska ne ovat lemmikki kilpikonnia. Maakilpikonnat voivat hyvin hoidettuna kasvaa jopa yli 100 vuotiaiksi, mutta jokaisen maakilpikonnan pitäisi kuitenkin saavuttaa ainakin 50 vuoden ikä. Maakilpikonnia saa ostettua yleensä tavallisesta eläinkaupasta. Maakilpikonnalle paras asuinpaikka on yksi huone tai koko asunto että se saa kulkea vapaasti. Terraariot ovat liian pieniä koska siellä konna ei mahdu liikkumaan. Jos kilpikonna saa kulkea lattialla vapaasti niin pitää olla lattialämmitys muuten konna voi vilustua. Maakilpikonnat ovat ehdottomasti kasvissyöjiä.

# data[].attributes.headline
Minä kirjoitan tänään eli 27.5.2014 tiistaina  kaksi 50 sanaa päivässä toisen maakilpikonnasta ja toisen kasvista.

# data[].attributes.subject
Minä kirjoitan tänään eli 27.5.2014 tiistaina  kaksi 50 sanaa päivässä toisen maakilpikonnasta ja toisen kasvista.

# data[].attributes.body
Järviruoko on ruohokasvi joka kasvaa rannoilla, järviruokoja on paljon yhdessä kohdassa rantaa. Järviruo'ot ovat puoliksi vedenpinna alapuolella ja puoliksi pinnan yläpuolella. Järviruoko on ainoa suomessa kasvava ruokolaji. Järviruo'on varsi on 1-3 metriä korkea, mutta hyvin ravinteellisissa paikoissa jopa neljämetrinen. Lehdet ovat pitkiä ja 1-2 senttimetriä leveitä, vihreitä ja terävälaitaisia. Järviruo'on juurakko on haarova ja pitkä. Järviruoko lisääntyy sekä siemenistä että kasvullisesti juurakosta.

# data[].attributes.body
Jukkapalmu on eteläamerikkalainen nahkealehtinen kasvi, jota käytetään paljon huonekasvina. Luonnossa kasvi voi kasvaa kymmenmetriseksi, ja lehdet 50-100 senttimetriä pitkiksi, 6-7 senttimetriä leveiksi. Jukkapalmun kukka on valkoinen tai kermanvalkoinen tähkämäinen kukinto. Jukkapalmun kukka on EI Salvadorin kansalliskukka. Jukkapalmut kasvavat parhaiten mahdollisimman aurinkoisella ja avoimella paikalla, mutta voivat olla myös varjoisimmilla paikoilla, jolloin lehdistä tulee vaaleampia ja varresta pidempi.

# data[].attributes.body
Kärpäset ovat kaksisiipisiä hyönteisiä. Kärpäset ovat yleensä lyhyitä ja leveitä ja niillä on lyhyemmät jalat kuin sääskillä. Suuret verkkosilmät miltei peittävät pään. Kärpäset ovat nopeita ja kestäviä lentäjiä. Huonekärpänen joka kuuluu varsinaisten sukukärpästen heimoon, levittää monia  tauteja. Se on noin kahdeksan millimetriä pitkä, mustan ja harmaan kirjava, uroksella kellertävät laikut takaruumiissa. Muita kärpäsheimoja ovat esimerkiksi kukkakärpäset, juurikärpäset, petokärpäset, paarmat, mahlakärpäset, täikärpäset ja raatokärpäset. Suomessa on tavattu yli 3800 kärpäslajia.

# data[].attributes.body
Käävät ovat sieniä, jotka kasvavat yleensä puun rungossa puun loisena tai lahottajana. Elävällä puulla kasvaessaan kääpä vahingoittaa puuta lahottamalla sitä, kuolleella puulla taas elävät yleensä eri lajit. Suomessa esiintyy noin kaksisataa eri kääpälajia. Nimestään huolimatta esimerkiksi lampaankääpä ei kuulu kääpien lahkoon, vaan on samassa haperoiden kanssa. Jotkut käävät, kuten männynkääpä voivat olla merkki vanhasta metsästä, sillä ne eivät elä nuoressa ja terveessä puussa.

# data[].attributes.body
Sammalet ovat kasvikunnan ovat toinen alakunta putkilokasvien ohella. Ne eivät kuitenkaan ole monofyleettinen ryhmä. Sammalet ovat rakenteeltaan yksinkertaisia ja pienikokoisia yleensä ne ovat noin 1-9 senttimetriä pitkiä itiökasveja joilla on hyvin pienet lehdet tai ei varsinaisia lehtiä lainkaan. Ne eivät ole rakenteeltaan yhtä monimutkaisia kuin siemenkasvit tai sanikkaiset: sammaleilla ei ole juuria eikä (useimmilla) johtojänteitä, vaan ne ottavat tarvitsemansa veden ja ravinteet osittain suoraan ulkopinnan läpi.

# data[].attributes.body
Minä en tiedä mikä hämähäkkilaji tämä on mistä minä kirjoitan tänään mutta kirjoitan vain hämähäkeistä. Hämähäkit ovat niveljalkaisiin kuuluva hämähäkkieläin. Hämähäkkien lahkoon kuuluu kolme osalohkoa, 112 heimoa, lähes 4000 sukua ja lähes 45 000 lajia. Lajeja saattaa olla jopa kaksinkertainen määrä. Euroopasta on tavattu noin 4500 lajia ja Suomesta lähes 650 hämähäkkilajia. Hämähäkit eivät ole hyönteisiä vaan ne ovat hämähäkkieläimiä. Useimmat hämähäkit ovat ihmiselle tahattomia hyönteisten saalistajia ja biologisia torjujia. Vain hyvin harvojen hämähäkkilajien myrkky on vaarallista ihmiselle.

# data[].attributes.body
Vuorimänty on pensasmainen, yleensä 1-3 metrin, parhaimmillaan 5 metrin pituinen. Neulaset ovat 3-8 senttimetrin pituisia ja kävyt 2-5 senttimetrin pituisia. Vuorimänty on suosittu koristekasvi. Suomessa vuorimäntyä käytetään tienvierusviheriöillä tai tonttien reunoilla korvaavana koristekasvina. Vuorimänty on valopuu mutta se sietää varjoa enemmän kuin metsämänty. Eli vuorimännyt ovat yleensä aika valoisalla paikalla. Neulaset säilyvät oksilla 5-8 vuotta, mikä tekee vuorimännystä tiheän.

# data[].attributes.body
Tulppaani on sipulikasvi ja niitä viljellään niiden kauneuden takia. Tulppaaneja on monen värisiä, muun muassa punaisia, keltaisia, oransseja, vaaleanpunaisia ja turkooseja. Tulppaanit istutetaan ravinteikkaaseen puutarhamultaan Pohjois-Suomessa jo syyskuun puolen välin paikkeilla, mutta etelärannikon alueella mieluiten vasta lokakuun puolella. Istutuksen jälkeen tulppaanien pitäisi ehtiä juurtua kunnolla ennen kuin maa ehtii routaantua. Juurtumiseen menee noin kolme viikkoa.

# data[].attributes.body
Orvokit on orvokkikasveihin kuuluva kasvisuku, johon kuuluu 400-500 lajia joista useimmat elävät pohjoisella pallonpuoliskolla. Useimmat orvokit viihtyvät usein kosteissa paikoissa, kuten puiden ja pensaiden alla. Orvokeilla on sydämen muotoiset lehdet, viisi terälehtiset kukat. Usein orvokkien kukkien lehdet ovat violetteja. Tässä on muutama orvokkilaji: isoaho-orvokki, pikkuaho-orvokki, Amerikanorvokki siinä oli muutama orvokkilaji.

# data[].attributes.body
Etanoita kutsutaan myös kotiloiksi. Etanoilla on vahva jalka, jonka aaltomaisten lihasupistuksien avulla ne liikkuvat, silmät ja yksi tai kaksi paria tuntosarvia. Etanoilla on yleensä kuori, jonka muoto vaihtelee suuresti. Kuori on kalsiumkarbonaattia, joten kuorelliset etanat voivat elää vain alueilla, joilla ainetta esiintyy. Kuorettomien etanoiden kuori on surkastunut ja jäänyt vaipan sisään. Kotiloita elää kuin vedessä ja myös maalla. Kotiloita on kasvissyöjiä kuin raadonsyöjiä kuin petojakin. Pienimmät kotilot ovat millimetrejä mutta suurimmat kotilot voivat olla jopa 90cm. Mutta suomessa ei ole niin isoja kotiloita eli etanoita. Kotiloita on hyödynnetty ravintona jo kauan, ja nykyään niitä pidetään suurena herkkuna. Kotiloita pidetään myös terraarioissa lemmikkeinä, joista suosituin on akaattikotilo.

# data[].attributes.body
Kastemato on väriltään punertava. Kastemato voi kasvaa noin kolmekymmentä senttimetriä pitkäksi. Kastemadot elävän maan alla mutta tulevat esille maan alta sadeiloilla. Kastematoja voi nähdä helleilmoilla yli puolen metrin syvyydessä savimaassa tai mullassa. Mutta talvisin ne todennäköisesti kaivautuvat routarajan alapuolelle. Jostain syystä kastematoja ei esiinny kaikkialla, vaikka maatyyppi olisi silminnähden samanlaista savipitoista maata.

# data[].attributes.body
Helmililja on sinisen lila kukka ja kooltaan pieni. Helmililjan kukassa on pieniä palleroita ja helmililjan kukka on tertun muotoinen. Helmililjan varsi on ohut, ja sen lehdet ovat ohuet ja kapeat. Helmililjan lehdet ovat varrenpäässä leveämmät mutta sitten se kapenee. Helmililja on tosi nätti kukka niin kuin melkein kaikki kukat ovat aina nättejä. Helmililjan toinen nimi on helmihyasintti. Helmililja on myrkyllinen sipulikasvi.

# data[].attributes.body
Narsissit ovat yleensä kirkkaan keltaisia kukkia mutta voivat ne olla myös vaikka valkoisia, narsissilla on vaalean vihreä varsi. Narsissit ovat sipulikasveja. Narsissit kukkivat yleensä toukokuussa. Narsissi voi säilyä parhaimmillaan jopa kaksi kuukautta. Jos yöllä on pakkasta niin se voi hidastaa kukkien aukeamista mutta narsissi kestää vähän pakkasta. Narsisseja voi ostaa/istuttaa jo lopputalvesta ulos. Narsissia käytetään yleensä pääsiäiskukkana eli pääsiäisen aikaan ostetaan/istutetaan narsisseja.

# data[].attributes.body
Kuusi on havupuu. Kuusessa on pienemmät havunneulaset kuin männyssä. Kuusia on monenlaisia on pieniä kuusia, isoja kuusia, matalia kuusia, korkeita kuusia, leveitä kuusia, kapeita kuusia. Jouluna kuusta käytetään joulukuuseksi. Joulukuusi koristellaan hienoiksi mutta pitää muistaa myös kastella kuusi, jos kuusta ei kastella niin se karistaa kaikki havunneulaset pois. Kuusi karistaa myös havunneulasia vaikka sitä kastelee tarpeeksi. Isoista kuusista leikataan latva pois niin saadaan latvakuusi joulukuuseksi, kuusien latvassa on käpyjä niin jos ottaa latvakuusen niin siinä on käpyjä. Sitten on myös pieniä kuusia joissa ei ole paljon käpyjä, voi olla vähän mutta ei kauhean paljon.

# data[].attributes.body
Kirjoitin myös tuon alemman eli mustikasta kertovan vaikka ei pitänyt. Meidän metsäretki meni ihan hyvin. Huono juttu oli metsäretkessä koska tänään on aika kylmä ilma niin siellä tuli kylmä. Kerron nyt rasteista mitä niissä piti tehdä, kirjoitan siinä järjestyksessä kuin minä muistan. Yhdellä rastilla meille opetettiin kuusien, koivujen ja myös mäntyjen kasvattamista. Toisella rastilla me kokeiltiin luuppeja ja tutkittiin metsää. Kolmannella rastilla meille kerrottiin joka miehen oikeudet ja sitten meidän piti etsiä rajatulta alueelta ihmisten jättämiä jälkiä, tavaroita tai jotain. Neljännellä rastilla meille näytettiin miten värjätään uistimia ja meidän luokka sai päättä kolme väriä ja sitten uistin värjättiin niillä kolmella värillä. Viidennellä rastilla meille kerrottiin suunnistuksesta ja niin edelleen. Ja kuudennella eli viimeisellä rastilla meille kerrottiin suomen eläimistä ja niiden suojelemisesta ja lopuksi me saatiin silittää yhtä koiraa joka oli siellä sen koiran nimi oli Essi ja se oli vajaa kaksi vuotta vanha.

# data[].attributes.body
Mustikka on tummansininen marja mutta jos mustikkaa tippuu vaikka paidalle niin se ei lähde pois siitä paidasta ja siihen jää tummanlila tahra. Mustikan varpu on yleensä 10-20cm korkea. Mustikka marjoo heinäkuusta jopa lokakuulle mutta se riippuu aina sen kasvupaikasta. Mustikassa on A ja C vitamiineja. Mustikasta voi tehdä esimerkiksi: mustikkapiirakkaa, mustikkakiisseliä ja mustikkamaitoa voi mustikasta tehdä muutakin mutta siinä oli muutama esimerkki mitä mustikasta voi tehdä, voihan mustikoita syödä suoraan poimittuna.

# data[].attributes.body
Se on punainen ja vähän kirpeä maultaan. Ne on parhaimmillaan loppukesästä ja alkusyksystä. Puolukasta saa kahta eri vitamiinia toinen niistä on C vitamiinia ja toinen on A vitamiinia. Puolukka on terveellistä, myös kaikki muut marjat ovat terveellisiä kun ne ovat puhtaita ja kypsiä, jos marjat ovat raakoja niitä ei saa syödä. Otin tämän kuvan lähimetsästä. Tässä kuvassa on puolukanvarpu.

# data[].attributes.body
Mänty on yksi havupuista. Männyn havun-neulaset pysyvät aina vihreinä ja eivät tipu noin 3-5 vuoteen. Mänty kasvaa 15-35 metriä pitkäksi mutta tosi harvoin 40 metriseksi. Mänty elää tavallisesti 200-300 vuotiaaksi. Suomen vanhin mänty on noin 780 vuotias. Männyn kävyt ovat aika pieniä. Vanhoissa, vähintään 150 vuoden ikäisissä männyissä on paksu kilpikonnankuvioinen kaarna.

# data[].attributes.body
Voikukka on vähän saman tapainen kuin leskenlehti mutta isompi ja myös vähän erilainen. Voikukat yleensä revitään omalta pihalta pois koska voikukat leviävät kun sen siemenet lentävät ja sitten niitä kasvaa joka paikassa. Voikukan lehdet ovat noin 5-25cm pitkiä. Voikukan varren sisällä on maitomaista nestettä ja sen varsi on noin 4-30cm pitkä. Voikukan kukka on kirkkaan keltainen niin kuin leskenlehdenkin ja sen kukka on noin 2-5cm kokoinen.

# data[].attributes.body
Ruohoa on esim: omalla pihalla, puistoissa ja on myös muissakin paikoissa. Ruohoa pitää hoitaa, sitä pitää lannoittaa, kastella ja leikata. Ruohoa leikataan ruohonleikkurilla. Nurmikkoa pitää leikata noin kerran viikossa ja 3-5 cm kerralla. Nurmikko pitää myös kastella, jos ei sada pitkään aikaan vettä niin nurmikko kastellaan puutarhaletkulla. Nurmikkoa pitää myös lannoittaa jollain ruoholannoitteella.

# data[].attributes.body
Pajussa on pieniä valkoisia ja karvaisia palleroita joita kutsutaan pajunkissoiksi. Pajut kukkivat yleensä keväällä noin pääsiäisen aikaan. Pääsiäisenä pajunoksia käytetään virpomiseen. Pajut kasvavat yleensä aika lähellä rantaa. Pajusta voi tehdä pajupillin. Pajun tunnistaa pajunkissoista mutta jos pajunkissat eivät kuki vielä niin pajun tunnistaa pajunkissojen silmuista jotka ovat ruskeita.

# data[].attributes.body
Leskenlehti on pieni kukka. Jonka tunnistaa sen kukasta jossa on paljon pieniä keltaisia kukan lehtiä. Leskenlehdet ovat noin 5cm-15cm pitkiä. Kukkien varret ovat punertavan vihreitä ja niissä on myös punertavan vihreitä suomuja ja varsi on myös karvainen ja suora. Leskenlehdet ovat melkein ensimmäisiä kevään kukkia. Leskenlehdet ovat vähän samanlaisia kuin voikukat mutta ne ovat vain pienempiä ja kukkivat aiemmin kuin voikukat ja on niissä vähän muutakin eroa.

# data[].attributes.body
Koivu on lehtipuu. Sen valkoista runkoa juovittavat tummat läiskät. Sen lehti on sahalaitainen. Koivuja on kahta eri lajia: hieskoivu ja rauduskoivu. Hieskoivun lehti on pyöreämpi, ja sen sahalaita on tasainen. Rauduskoivun lehti taas on vinoneliön muotoinen, ja sen reuna on epätasainen. Koivu kukkii alkukeväällä: sen kukat riippuvat vihreänruskeina norkkoina.