# data[].attributes.headline
1. Nimeta põllumajandust mõjutavad looduslikud terurid?

# data[].attributes.subject
1. Nimeta põllumajandust mõjutavad looduslikud terurid?

# data[].attributes.body
Põllumajandust mõjutavad kliima, pinnamood, muld ja veeressursid. Näiteks mägistes piirkondades, nagu Norras, on haritavat maad vähe, sest pinnamood ei sobi intensiivseks põllumajanduseks. Samuti sõltub saak tugevalt temperatuurist ja sademetest.

# data[].attributes.headline
2. Kuidas on inimesed mõjutanud põllumajandust, millised tegurid tänapäeval?

# data[].attributes.subject
2. Kuidas on inimesed mõjutanud põllumajandust, millised tegurid tänapäeval?

# data[].attributes.body
Inimesed on mõjutanud põllumajandust nii tehnoloogia kui ka maakasutuse kaudu. Masinate ja väetiste kasutamine on suurendanud saagikust ning vähendanud käsitsitöö vajadust. Intensiivse põllumajanduse tõttu on aga vähenenud looduslike alade pindala, mis mõjutab negatiivselt ökosüsteeme. Tänapäeval mõjutavad põllumajandust ka kliimamuutused, mille tõttu muutuvad ilmastikuolud ebastabiilse maks ja saakide kasvatamine keerulisemaks. Lisaks on olulised ka poliitilised otsused, mis puudutavad maade jaotust, põllumajandustoetusi ja keskkonnanõudeid.

# data[].attributes.body
Põllumajandusmaa jaguneb haritavaks maaks ja looduslikuks rohumaaks. Haritav maa hõlmab põllumaid, mitmeaastaseid istandikke, oliivipuusalusid, viinamägesid ja kultuurrohumaid, mida kasutatakse intensiivseks tootmiseks. Looduslik rohumaa on kaetud loodusliku rohukamaraga ja kasutatakse peamiselt karjatamiseks või sööda tootmiseks. Maailmas on umbes 49 miljonit km² põllumajandusmaad, millest 31% on haritav maa ja 69% looduslikud rohumaad. Haritav maa on tähtsaim tüüp, sest selle tootlikkus ja mitmekesisus on suurem.

# data[].attributes.headline
4. Kui suure osa moodustab haritav maa põllumajandusmaast? (Maailmas, maailmajagudes)

# data[].attributes.subject
4. Kui suure osa moodustab haritav maa põllumajandusmaast? (Maailmas, maailmajagudes)

# data[].attributes.body
Haritav maa moodustab maailmas umbes 31% põllumajandusmaast, ülejäänu on looduslikud rohumaad. Euroopas on haritava maa osakaal suurim, üle 50%, näiteks Ukrainas ja Ungaris. Aasias on haritavat maad kõige rohkem absoluutarvudes, kuid inimese kohta palju vähem kui mujal. Lõuna-Ameerikas, Aafrikas ja Okeaanias moodustab haritav maa vaid viiendiku põllumajandusmaast.

# data[].attributes.headline
5. Kus riigis on üle poole riigi pindlalast haritav maa?

# data[].attributes.subject
5. Kus riigis on üle poole riigi pindlalast haritav maa?

# data[].attributes.body
Riigid, kus haritav maa moodustab üle poole pindalast, on näiteks Bangladesh, Taani, Ukraina, Moldova, India ja Ungari. See tuleneb kas soodsast kliimast, pinnamoe sobivusest või intensiivsest põllumajandusest.

# data[].attributes.headline
6. Kuidas on muutunud põllumajandus maa pindala 1000 elaniku suhtes?

# data[].attributes.subject
6. Kuidas on muutunud põllumajandus maa pindala 1000 elaniku suhtes?

# data[].attributes.body
Rahvastiku kasvuga on haritavat maad 1000 elaniku kohta vähenenud, sest sama maa peab toiduga varustama rohkem inimesi. Riigiti on siiski suured erinevused: Austraalias on 1000 inimese kohta 20,3 km² haritavat maad, Jaapanis vaid 0,3 km². Eestis on haritavat maad 4,7 km², mis on Euroopa keskmise lähedal.

# data[].attributes.headline
7. Mis asi on vegetatsiooni periood? Kui pikk see peab olema tavaliselt? Kui pikk on see Vahemere ääres?

# data[].attributes.subject
7. Mis asi on vegetatsiooni periood? Kui pikk see peab olema tavaliselt? Kui pikk on see Vahemere ääres?

# data[].attributes.body
Vegetatsiooniperiood on aeg, mil temperatuur on üle +5 °C ja taimed saavad kasvada. Tavaliselt kestab see 90–100 päeva, mis on minimaalne põhikultuuride kasvatamiseks. Vahemere ääres on vegetatsiooniperiood aga 200–250 päeva, mis võimaldab seal kasvatada mitmekesisemaid saake ja saada kaks saaki aastas.