# data[].attributes.headline
סילבוס - קורס מבנה וארגון צה"ל

# data[].attributes.subject
סילבוס - קורס מבנה וארגון צה"ל

# data[].attributes.attachment_link.title
קורס מבנה וארגון צהל

# data[].attributes.headline
דף תצפית - הטסת מג"דים במסק"ר

# data[].attributes.subject
דף תצפית - הטסת מג"דים במסק"ר

# data[].attributes.body
https://campus.digital.idf.il/mod/idffeedback/view.php?id=93750

# data[].attributes.headline
דף תצפית - ימי הצ"ח 

# data[].attributes.subject
דף תצפית - ימי הצ"ח 

# data[].attributes.body
https://campus.digital.idf.il/mod/idffeedback/view.php?id=93749

# data[].attributes.headline
דף תצפית - סיור חה"א - פלמחים

# data[].attributes.subject
דף תצפית - סיור חה"א - פלמחים

# data[].attributes.body
https://campus.digital.idf.il/mod/idffeedback/view.php?id=93507

# data[].attributes.headline
דף תצפית - סיור אמ"ן

# data[].attributes.subject
דף תצפית - סיור אמ"ן

# data[].attributes.body
https://campus.digital.idf.il/mod/idffeedback/view.php?id=93439

# data[].attributes.headline
עשור ללוחמ"מ - לקורא עמודים 26-30

# data[].attributes.subject
עשור ללוחמ"מ - לקורא עמודים 26-30

# data[].attributes.headline
הקרבניט - כנפיים עם שרירים

# data[].attributes.subject
הקרבניט - כנפיים עם שרירים

# data[].attributes.attachment_link.title
כנפיים עם שרירים: 12 דברים שלא ידעת שהרקולס יכול לעשות

# data[].attributes.headline
דף תצפית - סיור מטה כללי ובור חה"א

# data[].attributes.subject
דף תצפית - סיור מטה כללי ובור חה"א

# data[].attributes.body
https://campus.digital.idf.il/mod/idffeedback/view.php?id=93164

# data[].attributes.headline
בין הקטבים פרק 15 - יחס דרג מדיני ודרג צבאי (פינקל)

# data[].attributes.subject
בין הקטבים פרק 15 - יחס דרג מדיני ודרג צבאי (פינקל)

# data[].attributes.attachment_link.title
פרק 15 - יחסי דרג מדיני ודרג צבאי בבניין הכוח | בין הקטבים

# data[].attributes.attachment_link.description
השיחה עם תא”ל במיל′ הדוקטור מאיר פינקל עוסקת בהשפעת הדרג המדיני על הדרג הצבאי בנושא התעצמות צבאית, ובמיפוי הכוחות הפועלים בתכנון הרב-שנתי בתוך המטה הכללי. הרקע לשיחה הוא ספרו החדש של פינקל ”המטכ”ל - כיצד הוא לומד, מתכנן ומתארגן”. תת-אלוף במיל′ הדוקטור מאיר פינקל הוא ראש תחום המחקר במרכז דדו, ולשעב…

# data[].attributes.headline
מעגל המודיעין

# data[].attributes.subject
מעגל המודיעין

# data[].attributes.headline
תולדות חה"א ב-75 שניות

# data[].attributes.subject
תולדות חה"א ב-75 שניות

# data[].attributes.attachment_link.title
מיוחד ליום חיל האוויר - תולדות חיל האוויר ב75 שניות

# data[].attributes.headline
עובדה - חשופים בחאן יונס

# data[].attributes.subject
עובדה - חשופים בחאן יונס

# data[].attributes.attachment_link.title
עובדה 2020 - חשופים בחאן יונס | לצפייה ישירה

# data[].attributes.attachment_link.description
עובדה 2020 - חשופים בחאן יונס -פרקים מלאים לצפייה ישירה | עובדה פותחת עונה: מה באמת קרה כשכוח מיוחד מיחידת העילית של צה"ל הבין שלוחמי החמאס עומדים לחשוף את זהותו?

# data[].attributes.headline
לומדת מבנה וארגון צה"ל

# data[].attributes.subject
לומדת מבנה וארגון צה"ל

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
?מהו צה"ל

הצבא הוא ארגון שמתאפיין ב:

מוּכוונוּת קבועה ומוחלטת ללחימה.

מִבנה שיטתי וחלוקת תפקידים.

קביעוּת ומשׂימתיוּת.

רמת דרישות גבוהה מכל פרט - ארגון טוטאלי.

משמעת נוקשה.

חתירה להגברת עוצמה, באמצעות מיצוי של הגורם האנושי ו מכפילי כוח.

?מהו צה"ל
מַכפִּיל כּוֹחַ Force Multiplier
תכונה, יכולת, שיטה, מידע או תופעה המגבירים במידה מובהקת את עוצמתם של כוח, יחידה או צבא, בשעה שכמות אמצעיהם העיקריים ואנשיהם נשארת קבועה או קטֵנה. נוכחותו של מכפיל כוח יוצרת אפוא אִגבּוּר (synergy), היינו עוצמת הגוף גדולה מסכום עוצמות רכיביו.

לדוגמה: שתי יחידות שוות במבנן או בסֵדר כוחן, אך לאחת מהן יש מכשיר לראיית לילה; עדיפותה מוכחת בַּעֲליל בשל יכולתה להילחם באויב גם בתנאֵי לילה. מכפיל הכוח עשׂוי להתממש בצורות שונות: פְּריט או מערכת פריטים (כגון מערכת פיקוד ושליטה) או תכונה (כגון רוח לחימה או רמת אימון).

אף שאין רשימה מוסכמת למשתנים של מכפיל הכוח, מִמסְדֵי הצבא מציינים לעיתים קרובות משתנים אלו: עליונות אווירית, שלטנות במידע, קישוריות, היערכות ברמת המערכה, מנהיגוּת, מודיעין, לוגיסטיקה, טווח פעולה, ניידוּת, רוח לחימה, הפתעה, אימון. מכפיל כוח עשׂוי להתגלם גם ביישׂום נכון של עֶקרון מלחמה.

יחידת הביצוע העיקרית במערכת המוסדית הראשית שלה אחריות אסדרתית (רגולטורית) בממד לחימה מוגדר: יבשה, אוויר או ים. בנוסף לאחריותה האסדרתית, הזרוע נושאת באחריות לביצוע חלק ניכר מההיבטים הנוגעים לכשירות צה"ל לביצוע משימותיו בממד הלחימה. כלל המשרתים הנמנים עם הזרוע מפותחים מקצועית על ידה גם אם אינם מוצבים בה - לרבות קביעת מסלול פיתוחם המקצועי וכן הצבתם וקידומם בהתאם. מפקד הזרוע כפוף למפקד הצבא, ולזרוע עשויים להיות כפופים חילות, מערכים או מינהלים או מנהלות.

[בתחום הארגון] יחידה שלה אחריות אסדרתית (רגולטורית) הממוקדת באמצעי לחימה עיקרי, או באחד מתחומי הסיוע ללחימה או קיום גופי הצבא. בנוסף לאחריותו האסדרתית לנושא המחייב מומחיות, החיל נושא באחריות לביצוע חלק ניכר מההיבטים הנוגעים לנושא. כלל המשרתים הנמנים עם החיל מפותחים מקצועית על ידו גם אם אינם מוצבים בו - לרבות קביעת מסלול פיתוחם המקצועי וכן הצבתם וקידומם בהתאם.

מפקד החיל, הוא 'קצין חיל ראשי', חבר במטה המקצועי במטה הכללי, ועשוי להיות כפוף למפקד הצבא, למפקד זרוע או לראש אגף במטה הכללי. ככלל, חיל מורכב ממפקדה, מיחידות ביצוע וממשרתים הנפרסים בפריסה רחבה בכלל גופי צה"ל.

[בתחום הארגון] יחידה שלה אחריות אסדרתית (רגולטורית) בנושא מקצועי השייך לאחד מתפקודי הפעלת הכוח או בניינו. בנוסף לאחריותו האסדרתית לנושא המחייב מומחיות, המערך נושא באחריות לביצוע חלק ניכר מההיבטים הנוגעים לנושא. כלל המשרתים הנמנים עם המערך מפותחים מקצועית על ידו גם אם אינם מוצבים בו - לרבות קביעת מסלול פיתוחם המקצועי וכן הצבתם וקידומם בהתאם.

מפקד המערך חבר במטה המקצועי במטה הכללי, ועשוי להיות כפוף למפקד הצבא, למפקד זרוע או לראש אגף במטה הכללי. ככלל, מערך מורכב ממפקדה, שהיא היחידה העיקרית, ומנציגויות ברחבי צה"ל בהתאם לצורך.

הִייֵרַרכִייָה; מבנהו של אִרגון המדורג לפי סֵדר הסמכויות והכפיפויות. הדֶרג התחתון כפוף לדֶרג שמעליו, וזה כפוף לדֶרג שמעליו עד לדֶרג העליון. למשל: בראש המִדרג הצבאי עומד מפקד הצבא (הרמטכ"ל).
מְשוּתָף ("רב-זרועי") Joint
1. שם תואר לכוח או ליחידה בהם רכיבים משתי זרועות או יותר הפועלים תחת סמכות אחת באחד ממצבי הפיקוד כדי להשיג מטרה משותפת.

2. שם תואר לאמצעי או לתשתית המיועדים לשימוש כוחות או יחידות מכמה זרועות. מכונה גם "רב-זרועי". [הפועל: שוּתַף, שִיתֵף; שם הפועל: לְשַתֵף; שם הפעולה: שִיתוּפִיוּת]

1. שם תואר לכוח, למבצע או למאמץ שמקור מרכיביהם מכמה חילות או מערכים מקצועיים שונים, מכמה תחומי דעת (דיסציפלינות) שונים, מכמה תווכים או מרחבי מבצעים שונים באותו ממד לחימה. קיצור של 'משולב־חילות' (combined arms).

2. שם תואר לכוח, למבצע או למאמץ שמשתתפים בהם כוחות מכמה צבאות לאומיים שונים תחת מִפקדה אחת.

"פקודת סדרי השלטון והמשפט - התש"ח 1948", שהייתה דבר החקיקה הראשון של מדינת ישראל החדשה, קבעה לפי סעיף 18 כי: "הממשלה הזמנית רשאית להקים כוחות מזוינים... אשר יהיו מורשים לעשות את כל הפעולות הדרושות והחוקיות לשם הגנת המדינה ולשם השגת יעדיה הביטחוניים-

כשבועיים לאחר קום המדינה, ב-26.5.1948, חתם ראש הממשלה דוד בן- גוריון על "פקודת צבא ההגנה לישראל מספר 4, התש"ח-1948". פקודה זו מקימה בפועל את צבא ההגנה

?מהו צה"ל

קבוצת חיילים על נשקם וציודם או קבוצת כלי הובלה (פלטפורמות) רובוטיים בלתי מאוישים יבשתיים, אוויריים או ימיים, כגון כלֵי רֶקֶ"ם, כלֵי טיס, כלֵי שיט, וכו'. המונח כּוֹחַ אין בו כדי להגדיר כמות או סוג, לפיכך הוא יכול להיות בכל גודל שהוא: חוליה או חטיבה, סוללת טילים או שייטת צוללות, שדרת מובילים, צוות פָצְחנים, זוג מטוסים או אוגדת שריון.

בשנת 1976 התקבל "חוק יסוד - הצבא, התשל"ו", הקובע את כפיפות צה"ל לממשלה. על פי החוק "צבא ההגנה לישראל הוא צבאה של מדינת ישראל, ואין להקים או לקיים כוח מזוין מחוץ לצה"ל אלא על פי חוק".

?מהו צה"ל

ייעוד צה"ל הוא להבטיח את קיומה של מדינת ישראל, ריבונותה ושלמותה,

להגן על ביטחונם של אזרחיה ותושביה

מפני אויב ולנצח בכל עימות צבאי.

?מהו צה"ל
יִיעוּד Designation, Objective
1. הטעם לקיומו של גוף צבאי, הצורך שגוף זה ממלא בארגון;

2. התכלית הכללית והעיקרית להקמת יחידה, ייצור פּֽריט וכדומה.

1. מי שהוא צד לוחם או מקיים מצב מלחמה נגד ישׂראל או מכריז על עצמו כאחד מאלה, בין שהוכרזה מלחמה ובין שלא הוכרזה, בין שיש פעולות איבה צבאיות ובין שאין, וכן ארגון מחבלים [חוק העונשין התשל"ז־1977, סעיף 91].

2. מי שמוגדר כאויב על־ידי הדרג המדיני.

3. כל גורם המשרת את מטְרות האויב או הנמנֶה עם כוחותיו.

צה"ל הוא צבאה של המדינה והוא נתון למרות הממשלה.

1. להילחם כנגד אויב ולהשיג את מטרות העימות כפי שייקבעו בהחלטת הדרג המדיני.

2. לבנות את הכוח הצבאי ולהפעילו כדי למלא את ייעודו.

3. למלא יעדים ביטחוניים לאומיים ולבצע כל משימה שתוטל על ידי הדרג המדיני.

4. להשתתף במאמצים להבטחת הביטחון הלאומי.

?מהו צה"ל

כינוי לממשלה, לראש הממשלה, לשׂר הביטחון, לגוף הממשלה הייעודי לניהול הביטחון הלאומי - ועדת השׂרים לביטחון לאומי (מכונה "הקבינט המדיני־ביטחוני") - או לגוף אחר מתוך הממשלה שהוסמך מטעמה לדון ולהחליט בנושאי ביטחון לאומי, או לכל שילוב של גורמים אלה בהיותם גורמי מערכת הביטחון הלאומית אשר ממונים על הצבא על־פי חוק.
מְשִׂימָה Mission (MSN-US), Task, Assignment
1. מטלה שהממונה מֵטיל על פרט, על צוות, על יחידה או על כוח כדי שישׂיגו הישׂג נדרש. את המשׂימה מְטילים כדי להבטיח את השׂגתה או את קידומה של המטרה, שהיא ההישׂג הנדרש מן הדרג הממונה מטיל המשׂימה או מן הדרג הבכיר הממונה עליהם.

2. פעולה שפרט או גוף צבאי נצטווּ לעשׂות, והוכפּפו לשם כך לסמכות שאינה ממונה עליהם, כגון משׂימת תקיפה של כלי טיס, משׂימת סיוע של יחידת ארטילריה או משׂימת פיתוח לִפְריט חדש.

צורת הפעלת הכוח הנקבעת על־ידי המפקד במערכה או במבצע מסוימים, בהתאם לפעולות המרכזיות שנדרש לעשׂות או לנושׂאים העיקריים שבהם יש לטפל כדי לממש את הרעיון שקבע המפקד (הרעיון למילוי המשׂימה). המאמצים עומדים בלב השיטה להפעלת הכוח.

עקרונות ארגון צה"ל

פעולת הארגון בצבא תיעשה באופן הבא:

התאמת יחידה צבאית לייעודה.

יצירת סינרגיה מְרַבִּית - קביעת מרכיבים בה המשלימים ומגבירים זה את זה.

התאמה למגבלת מוּטת השליטה מצד אחד ומיצויה המיטבי מצד אחר.

שמירה על תִ פקוד יעיל לאורך זמן.

אי־תלות או תלות מִזערית בסיוע של גורמים חיצוניים במילוי המשׂימות האופייניות.

התאמה לפעולה משולבת או מתואמת עם יחידות אחרות או התאמה של היחידה לסייע להן.

עקרונות ארגון צה"ל

פעולה משותפת של כמה גורמים שתוצְאתה הכוללת גדולה מסכום התוצאות של פעולותיהם של כל גורם וגורם לחוד.

יכולת האדם לטפל בו־זמנית בכמה גורמים, מעשים ומאמצים ביעילות, להפיק מהם משמעויות מועילות ולשלבם בקבלת החלטות. מוטת השליטה האנושית מוגבלת מטיבה, לכן האדם האחד יכול לפקד באורח שוטף, קבוע, הדוק ובלתי אמצעי, בפעילות צבאית אופיינית - רק על מספר מצומצם של גורמים, מעשים ומאמצים.

הניסיון המצטבר האנושי קובע את רף מגבלת מוטת השליטה האנושית על 5 גורמים.

פעולה משותפת של כמה גורמים שתוצְאתה הכוללת גדולה מסכום התוצאות של פעולותיהם של כל גורם וגורם לחוד.

מילוי התפקיד, ביצוע מטלה שמוטלת או פעולה שנדרשת.

1. שם תואר לכוח, למבצע או למאמץ שמקור מרכיביהם מכמה חילות או מערכים מקצועיים שונים, מכמה תחומי דעת (דיסציפלינות) שונים, מכמה תווכים או מרחבי מבצעים שונים באותו ממד לחימה. קיצור של 'משולב־חילות' (combined arms).

2. שם תואר לכוח, למבצע או למאמץ שמשתתפים בהם כוחות מכמה צבאות לאומיים שונים תחת מִפקדה אחת.

הבאה לידי פעולה משותפת של מאמצי תכנון ושליטה בכוחות ובאמצעים לפני הלחימה ובמהלכה לשם מילוי משׂימה. התיאום נועד להבטיח כי תכנונים ומעשֹים של ממלאי תפקידים ושל גופים שונים, הפועלים להגשמת אותה מטרה במסגרת גוף אחד (מאמץ אחד או מאמצים סמוכים זה לזה) - ישלימו זה את זה, יסייעו זה לזה וימנעו בזבוז או אי יעילות בניצול משאבים.

עקרונות ארגון צה"ל מבטאים את ההיגיון הפנימי של המערכת הצבאית בשלמותה וכן את ההיגיון של כל מערכת משנה בתוכה. עקרונות אלה מגדירים את השלד ההכרחי שעליו אמור צה"ל להיבנות ואשר קביעתו כנקודת מוצא מאפשרת לשנות, לפתח ולעדכן את המבנה ואת הארגון של הגופים השונים. מתוך "עקרונות ארגון צה"ל", התשמ"ז-1987.

צה"ל איננו "מכונה בירוקרטית", אלא ארגון הפועל יותר כיצור חי רב־גוני ומסתגל בהתאם לצרכיו.

עקרונות ארגון צה"ל
מִבְנֵה הַכּוֹחַ Force Structure
1. הרכֵּב המסגרת הצבאית, הרכיבים היוצרים אותה ויחס כל אחד מהם לאחרים; לשון אחר: כמות הגופים או היחידות שמהם נבנית המסגרת הצבאית והתקנים המוקצים להם.

2. כינוי לרעיון המרכזי, שלפיו מתכננים את רכיביה העיקריים של מסגרת צבאית ומציידים אותה ביכולות ובכלים, תוך יישׂום עקרונות האִרגון הצבאי.

חמשת העקרונות המרכזיים לארגון צה"ל:

עקרונות ארגון צה"ל

הפעלת הכוח:

מכלול הפעילויות או העשׂייה הצבאיות המכוונות ישירות ל("עשׂיית מלחמה").

כינוי לפעולתו של המפקד כשהוא ממלא את משׂימת הגוף הצבאי שעליו הוא מופקד.

הפעלת הכוח היא הראשונה מבין שני תפקודי הצבא הראשיים (התפקוד השני הוא בניין הכוח).

עקרונות ארגון צה"ל

כל פעילות של כוח מזוין או אמצעי לחימה לשם השגת משימה צבאית שכרוכה בהתנגשות באויב חמוש או שעשוי להיות חמוש, או נסיבות שבהן נערכים להתנגשות כזו. בלחימה בולטים מּוכנּות המשתתפים בה וחתירתם להביא לפגיעה פיזית באויב (באופן יחידני או כחלק מצוות). בנוסף, המשתתפים בלחימה עלולים להיפגע מהאויב כדבר רגיל וצפוי.

לחימה אינה כוללת פעולות המוגדרות במפורש כפעולות שיטור, או כפעולות צבאיות אחרות שאינן נגד אויב ודאי או אפשרי הכרוכות בשימוש בנשק.

יש להבדיל בין 'לחימה' לבין העשייה הצבאית העוסקת בהפעלת כוחות או אמצעים הנמצאים ב'לחימה'. דוגמאות: העשייה של המפקדות המפעילות כוחות בלחימה היא 'פעילות מבצעית' ולא לחימה, שכן המפקדה אינה נדרשת להתנגשות עם אויב (גם אם יכול להיווצר מצב כזה ביוזמת האויב); חייל המפעיל אמצעי לחימה כגון כלי טיס בלתי מאויש שמיועד להפעיל אש נגד אויב, מבצע פעילות מבצעית ולא לחימה (לעומתו, כלי הטיס מבצע פעילות לחימה).

מילוי התפקיד, ביצוע מטלה שמוטלת או פעולה שנדרשת.

ליצור כוח צבאי, לעצבו ולהקים את מרכיביו, יכולותיו וכְשָריו הפיזיים (אמצעים וכוח אדם), האינטלקטואליים (מידע וידע) והנפשיים (חוסן, לכידות ורוח לחימה).

משנוצר הכוח, בייחוד לצורך פעילותו המבצעית, להבטיח את מוכנותו (כשירותו וכוננותו) ולקדמה.

בניין הכוח הוא אחד משני תפקודי הצבא הראשיים (שני להפעלת הכוח).

עקרונות ארגון צה"ל

קבוצת חיילים על נשקם וציודם או קבוצת כלי הובלה (פלטפורמות) רובוטיים בלתי מאוישים יבשתיים, אוויריים או ימיים, כגון כלֵי רֶקֶ"ם, כלֵי טיס, כלֵי שיט, וכו'. המונח כּוֹחַ אין בו כדי להגדיר כמות או סוג, לפיכך הוא יכול להיות בכל גודל שהוא: חוליה או חטיבה, סוללת טילים או שייטת צוללות, שדרת מובילים, צוות פָצְחנים, זוג מטוסים או אוגדת שריון.

מאפיין או תכונה הנובעים מטיבם של פְּרַט, גוף צבאי או אמצעי, המגלמים אפשרויות או כוח לעשייה (פוטנציאל), כגון: טווח, מהירוּת, מִשְׂכַּל, עוצמה, גובה, שטח, נפח, קרינה, תדירות, תהודה, חִישָה, פִּרְקָנִיוּת (מודוּלריוּת), גמישוּת, צְמִימוּת (קומפקטיוּת), איתנוּת, יציבוּת וכו'.

כינוי לפעילות כוחות ואמצעים או להפעלתם לצורך השגת הישגים נגד האויב, או כדי למנוע ממנו הישגים או לצמצמם, באופן ישיר או עקיף, מסייע או מאפשר. גם ההכנות לפעילות מבצעית נחשבות לפעילות מבצעית.

כינוי לפעילות כוחות ואמצעים או להפעלתם לצורך השגת הישגים נגד האויב, או כדי למנוע ממנו הישגים או לצמצמם, באופן ישיר או עקיף, מסייע או מאפשר. גם ההכנות לפעילות מבצעית נחשבות לפעילות מבצעית.

היכולת של כוחות ושל יחידות לעמוד בהישׂגים נדרשים כדי למלא משׂימות צפויות ולהיערך לפעולה בלא עיכובים. המוכנות מורכבת מכשירות, כוננות, ונכונות. המוכנות נמדדת באלה: מידת החפיפה בין הכשירויות לדרישות, למשימות, לאיומים ולסיכונים; מידת זמינוּת הכוח או המסגרת הצבאית, אמצעיהם ומשאביהם ביחס לעיתוי הנדרש למלא את המשימה; מידת נכונות הדרג המחליט לקבל בזמן הנכון החלטה לפעול, או להימנע מפעולה, ומידת נכונות דרגים הכפופים לפעול. יסוד מוכנותו של כל גוף צבאי במוכנות מרכיביו. הערכת רמת המוכנות של יחידה למשימותיה נתונה למפַקדָהּ ונעשית בתיאום עם הדרג הממונה ובשקלול כל מרכיבי המוכנות והמדדים הרלוונטיים.
כּוֹנְנוּת (כונ') Alert, Standby
1. דריכות לקראת אפשרות לפעילות מבצעית החורגת משגרת הפעילות. יש רמות שונות של כוננות, ובכל אחת מהן ההכנות והפעולות המיוחדות והמתאימות לה, שמטרתן להפוך את הכוחות או את האמצעים לרלוונטיים למשימה צפויה (בזמן, במרחב, בתווך וכיו"ב);

2. כינוי למצב שמכריזים עליו בשל סכנה צפויה או לקראת משׂימה צפויה, שבו כוחות, מפקדות ואמצָעֵי לחימה יכולים להתחיל בפעילות מִבצעית מיד עם קבלת הפקודה לפעול;

3. כינוי לקביעת פרק זמן מוגדר שמתחיל מרגע ההכרזה על מצב כוננות ואשר עד לסיומו - על כוחות או על אמצעֵי לחימה להיות מוכנים לפעולה.
כְּשִׁירוּת Competence, Qualification
1.הערכת יכולתם של פרט או של גוף צבאי למלא כנדרש, במועילות (באפקטיביות) וביעילות, תפקיד שהם מיועדים לו או משׂימה שעשׂויה להיות מוטלת עליהם. את ההערכה עושׂה המפקד או הגורמים המוסמכים לכך באמצעות שיפוט של ביצועי הפרט או הגוף הצבאי.

2. הערכה של אמצעִי המבטאת את מידת תקינותו הטכנית ויכולתו למלא את ייעודו.

מהו הקשר בין הפעלת כוח לבניין כוח?

בניין הכוח נגזר מהפעלת הכוח-

הדרישות המבצעיות (דמ"ץ) הן הבסיס ההכרחי והמחייב לתכנון בניין הכוח ללחימה.

הגורמים הנושאים באחריות להפעלת הכוח קובעים את הדרישות המבצעיות.

גורמי בניין הכוח מתרגמים את הדרישות המבצעיות של מפעילי הכוח לתוכניות לבניין הכוח.

עקרונות ארגון צה"ל
דְרִישָׁה מִבְצָעִית (דָמָ"ץ) Operational Requirements
קביעה מה הם היכולות, הכְּשָרים והכשירויות המבצעיים הנחוצים לגוף צבאי למילוי תפקידו (בנסיבות הצפויות והאפשריות), וכיצד יש ליצור אותם ולשמרם. הדרישה המבצעית היא הבסיס ההכרחי והמחייב לתכנון בניין הכוח ללחימה, ומבטאת את יישׂום עקרון שלטנוּת (דומיננטיוּת) המבצעים בתכנון.

1. פריטת התפיסה (הרעיון המרכזי) למארג משׂימות, טכניקות ודרכי פעולה, וארגונם בסדר (ברצף, במקביל או בשילוב כלשהו של השניים) שיגשים את התפיסה בתרחיש או במכלול תרחישים נבחרים, וישׂיג הישׂג נדרש. התכנון מתבסס על התפיסה ועל ניתוח המציאות, ונדרש להגדיר את מטרת הפעלת הכוח או בניינו בהקשר הנתון, את המאמצים והמשׂימות, את מבנה הפיקוד והשליטה, את הקצאת המסגרות הצבאיות וארגונן, את הקצאת המשאבים וכדומה.

2. תהליך שמטרתו קביעת השיטה וארגון כל הפרטים הנדרשים למימוש רעיון לביצוע משׂימה. השיטה וארגון הפרטים יותאמו לנסיבות מסוימות. התכנון מסתיים בקביעת תוכנית שתוכל להפוך לפקודה.

3. עיבוד רעיון עד ליישומו המפורט. תוצאת העיבוד היא תוכנית.

בניין כוח המנותק מהדרישות המבצעיות, ימנע ממפעילי הכוח את הכלים הנחוצים להם כדי לממש את תפיסותיהם ואת תוכניותיהם.

עקרונות ארגון צה"ל
2. Occupy (US), Secure, Seizure
1. הרעיון המרכזי (הגישה הכללית) של המפקד והיחידה למילוי תפקידם, להתמודדות עם משׂימותיהם ועם האתגרים הניצבים בפניהם. תפיסה היא רכיב בתחום העיוני של בניין הכוח (תחום התפיסות והתורה הצבאית) שהוא בסיס לכל עשייה צבאית, שכן הוא מגדיר את תכליתה.

2. השתלטות על שטח, על עמדה, על מִתקן וכיו"ב הכוללת תנועת הכוח אל היעד, והנעשׂית בלא התנגדות כוח האויב.
תוכנית 1. Program .2 ; Plan
1. פיתוח הרעיון של המפקד לאופן יישום מפורט בתרחיש או במכלול תרחישים נבחרים. הפירוט הוא מִצְרַף משימות, טכניקות ודרכי פעולה, המסודרים כך שיביאו להישג נדרש. תוכנית היא תוצר התכנון;

2. מקבץ מיזמי בניין כוח ממושכים ועתירי משאבים המאורגן ברעיון מרכזי אחד. תוכנית כוללת מספר מיזמים מקבילים, המנוהלים למשך כמה דורות של פיתוח, כגון תוכנית החלל האמריקנית, תוכנית מערכת הלחימה העתידית, ותוכנית מטוס הקרב המשותף.

צה"ל משתנה ומסתגל על פי הצורך ולכן נדרש לכלול מבנה קבוע אך גמיש. שימוש בארגון הקבוע ובארגון הארעי עונה לצורך זה.

ארגון של גוף צבאי שהוקם מכוח החלטת הממונה המוסמך והקבוע בפקודות הצבא הרלוונטיות.

למשל, בהוראות הפיקוד העליון או בפקודות הארגון מטעם אגף התכנון.

עקרונות ארגון צה"ל

שם כולל להוראות הפיקוד העליון, לפקודות המטה הכללי (פקודות מטכ"ל) ולפקודות הכלליות האחרות, כמשמען בחוק השיפוט הצבאי. פקודות הצבא הן החקיקה הצבאית הנתונה לדין המשמעתי.

ארגון של גוף לפרק זמן שקבע הממונה המוסמך, המתבטל עם סיום הזמן שנקצב לו.

עקרונות ארגון צה"ל

כוח לוחם שאינו כוח קבוע, אלא הוא מאוגד תחת מפקד אחד לשם מילוי משׂימה מוגדרת (כוח משׂימתי). פעולת הקמתו מכוּנה צִיווּת כּוֹחוֹת. צוות קרב הוא בדרך כלל משולב־חילות, ומפקדו הוא המפקד של הרכיב העיקרי בצוות.

היסוד הארגוני הבסיסי בצה"ל היא היחידה.

יחידה - גוף צבאי או מסגרת צבאית בכל דרג, המונים שני חיילים לפחות, ושיש להם:

כינוי מאושר.

תפקיד ותקן מוגדרים מטעם ראשות מוסמכת.

משאבים למילוי משׂימותיהם.

עקרונות ארגון צה"ל
תַפקִיד צְבָאִי Military Function
אחריות מוגדרת וקבועה של גוף צבאי (כנגזר מייעודו) או של נושׂא משׂרה צבאית, שניכרת בפעילותם המבוצעת דרך קבע. מבחינים בין תַּפקִיד עִיקָּרִי (primary military function) - תפקיד הנגזר ישירות מייעוד היחידה; לבין תַּפקִיד מִשׁנִי (secondary military function) - תפקיד הנלווה לייעוד היחידה, כגון תחזוקת האמצעים והכשרת האנשים למימוש התפקיד העיקרי.

יחידת מטה - יחידה שייעודה לסייע למפקד לפקד ולשלוט על הכפופים לו.

יחידת ביצוע - יחידה שייעודה הוצאה לפועל של תחום עיסוק מוגדר, בהפעלת הכוח או בבניינו.

למשל, המטה הכללי של צה"ל הוא יחידת מטה כי הוא עוזר ומסייע למפקד הצבא לתכנן את פעולת צה"ל, לארגן אותו, לשלוט בו, לבקר אותו, לפקח עליו, לתאם את הגופים השונים בצבא ולסנכרן את עבודתם. ויחידות הביצוע העיקריות הן הפיקודים והזרועות כי הם מפעילים כוח ובונים אותו בהתאם לתוכנית המפקד.

עקרונות ארגון צה"ל

חֶבר קצינים הכפופים ישירות למפקד, המאורגנים במסגרת שייעודה לסייע למפקד לפקד על הגוף הכפוף לו ולשלוט עליו. קצינים אלה מכונים 'קציני־מטה'.

1. מימוש סמכות המפקד להכווין את פעולת הכפופים לו באמצעות הטלת משׂימות ייחודיות עליהם, תיאום ביניהם וסנכרון פעולתם האחודה, בקרה עליהם ופיקוח עליהם. השליטה ניכרת בעיקר בידיעה של המפקד בכל עת על מצבם של הכפופים לו, על מיקומם ועל צעדיהם הבאים, ומאפשרת להתערב בפעילותם ולהשפיע עליה ועל מילוי משׂימותיהם בעת ביצוען. השליטה היא חלק מפיקוד. ריכוזיוּת השליטה נקבעת על־פי אופן השילוב של גישת פיקוד משׂימה וגישת פיקוד פרטני.

2. הישׂג מבצעי טקטי של ביסוס כושרם של הכוחות לפקח על מרחב, על אזור, על תחום או על יעד או לפעול בהם תוך צמצום יכולת האויב להשפיע על פעולת כוחותינו, מבלי שהושמד, גורש או הוכנע.

3. [בפיקוד כוחות האוויר] כינוי להפעלת כוחות אוויריים באמצעות תאים נושׂאיים במפקדת כוחות האוויר.
בַּקָרָה Control, Supervision
1. [בעבודת המפקד והמטה] מרכיב בשליטה; הבקרה היא בדיקה מתמשכת של התכנון והביצוע של פקודות, הוראות והנחיות המפקד. הבקרה נעשׂית כדי לוודא שגורמי התכנון והביצוע הבינו את פְּרָטֵי הציוויים של המפקד ואת רוחם, וכדי לשנות את התכנון או את הביצוע לפי הצורך (כגון אילוצים מרמה ממונה או שינוי בנסיבות) או לפי השפעות הביצוע ותוצאותיו. הבקרה היא אחד ממרכיבי השליטה.

2. בדיקה שבודק גוף צבאי את עצמו כחלק מפעילותו, כדי לוודא שהוא פועל כפי שנקבע לו או במגבלות שהוטלו עליו. למשל בקרת נזקים או בקרת אש.

3. בדיקה שבודק אמצעִי את עצמו כחלק מפעולתו, כדי לוודא שהוא פועל לפי הגדרות היצרן או המפעיל (למשל בקרת מהירות, בקרת טמפרטורה וכדומה).
פִּיקוּחַ Control, Supervision, Oversight
השגחה אחר פעילותם של אדם, גוף, מכשיר, מערכת וכד', כדי לוודא שהיא תואמת את הצפוי מהם. הפיקוח כולל גם התערבות מכוונת כשהפעילות חורגת מהצפוי.
סִנְכְּרוּן Synchronization
1. תיאום זמנים של שתי פעולות או יותר כדי שייעשׂו בזמן אחד.

2. פעולה או תוצאה של תיאום בזמן, במרחב ובמשאבּים של כוחות ומאמצים כדי ליצור עוצמה קרבית מְרַבִּית במקום ובזמן מכריעים.

1. הסמכות המוקנית כחוק לממלא־תפקיד צבאי כלפי גוף צבאי וכלפי פְּקודים להשתמש במשאבים זמינים שימוש מועיל (אפקטיבי) לפעולות אלה: תכנון כוחות צבא והפעלתם, אִרגונם והכוונתם, תיאום ביניהם ובקרת פעולותיהם - כדי למלא משׂימה. לכושר הפיקוד המרכיבים האלה: מנהיגות ומצבּיאוּת, מקצועיות צבאית, אתיקה צבאית וכושר ניהול. סמכות הפיקוד נובעת מאחריות לגוף הצבאי ולַפּרט שבו (כגון בריאות החייל, תנאֵי השירות, המורל והמשמעת)

2. מימוש הסמכות לעיל.

3. [בארגון הצבאי] גוף ודרג במערכת המבצעית הראשית הכפוף ישירות למפקד הצבא (הרמטכ"ל) וייעודו להפעיל כוחות. יש שני סוגי פיקוד: פיקוד הנקבע לפי גאוגרפיה, האחראי למרחב מבצעים יבשתי (פיקוד מרחבי), אווירי או ימי; פיקוד הנקבע לפי נושׂא כלל־צה"לי במסגרת המִפקדה הכללית (המכל"ל) כגון הפיקוד הלוגיסטי (הפיקלוֹ"ג). לעיתים משולבים בפיקוד אחד שני סוגי הפיקוד, כמו למשל בפיקוד העורף.

יחידת הביצוע העיקרית במערכת המוסדית הראשית שלה אחריות אסדרתית (רגולטורית) בממד לחימה מוגדר: יבשה, אוויר או ים. בנוסף לאחריותה האסדרתית, הזרוע נושאת באחריות לביצוע חלק ניכר מההיבטים הנוגעים לכשירות צה"ל לביצוע משימותיו בממד הלחימה. כלל המשרתים הנמנים עם הזרוע מפותחים מקצועית על ידה גם אם אינם מוצבים בה - לרבות קביעת מסלול פיתוחם המקצועי וכן הצבתם וקידומם בהתאם. מפקד הזרוע כפוף למפקד הצבא, ולזרוע עשויים להיות כפופים חילות, מערכים או מינהלים או מנהלות.

1. הסמכות המוקנית כחוק לממלא־תפקיד צבאי כלפי גוף צבאי וכלפי פְּקודים להשתמש במשאבים זמינים שימוש מועיל (אפקטיבי) לפעולות אלה: תכנון כוחות צבא והפעלתם, אִרגונם והכוונתם, תיאום ביניהם ובקרת פעולותיהם - כדי למלא משׂימה. לכושר הפיקוד המרכיבים האלה: מנהיגות ומצבּיאוּת, מקצועיות צבאית, אתיקה צבאית וכושר ניהול. סמכות הפיקוד נובעת מאחריות לגוף הצבאי ולַפּרט שבו (כגון בריאות החייל, תנאֵי השירות, המורל והמשמעת)

2. מימוש הסמכות לעיל.

3. [בארגון הצבאי] גוף ודרג במערכת המבצעית הראשית הכפוף ישירות למפקד הצבא (הרמטכ"ל) וייעודו להפעיל כוחות. יש שני סוגי פיקוד: פיקוד הנקבע לפי גאוגרפיה, האחראי למרחב מבצעים יבשתי (פיקוד מרחבי), אווירי או ימי; פיקוד הנקבע לפי נושׂא כלל־צה"לי במסגרת המִפקדה הכללית (המכל"ל) כגון הפיקוד הלוגיסטי (הפיקלוֹ"ג). לעיתים משולבים בפיקוד אחד שני סוגי הפיקוד, כמו למשל בפיקוד העורף.

עקרון המשימה קובע כי התארגנות של יחידה נקבעת קודם כול לפי משימתה העיקרית.

מְשִׂימָה- דרישת ממונה או סמכות זמנית מפרט, מצוות, מיחידה או מכוח (או דרישה שלהם מעצמם). עיקר הדרישה הוא להשׂיג הישׂג מסוים.

המשימה שלי נועדה לקדם את המשימה של הדרג מעליי. המשימה של הדרג מעליי היא המטרה שלי - הסיבה להטלה המשימה.

עקרונות ארגון צה"ל

המשׂימה המרכזית והשַלטָנִית (דומיננטית) שהוטלה על גוף צבאי כדי להשׂיג הישׂג נדרש. מכונה "משׂימה ראשית" או "משׂימת ליבה".
הֶישֵׂג נִדְרָשׁ Required Achievement
התוצאה או המצב שעל גוף צבאי להשׂיג, כפי שהוגדרו על־ידי מפקדו או על־ידי הרמה הממונה עליו.

1. רמה של סמכות פיקודית (כגון דרג בכיר או דרג זוטר), לרבות כל חולְיה בשרשרת הפיקוד או כל שכבה בה.

2. שיוך של גורם בארגון צבאי לרמה של סמכות פיקודית או לשכבת פיקוד כגון מפקדה ראשית או אגד פיקודי.

3. שיוך של כוח, יחידה או מערך יבשתיים, למיקומם ביחס למקום המגע עם האויב או ביחס לגופים צבאיים סמוכים, כגון דרג קדמי, דרג אחורי או דרג עומק.

4. כינוי למערכי הלוגיסטיקה או הרפואה ביחידה לפי רמת יכולותיהם ולפי מיקומם ביחס למקום המגע עם האויב, כגון דרג א, דרג ב וכולי [לרוב משתמשים בו בלשון רבים: דְרָגִים; בסמיכות רבים: דַרגֵי־].

כוונתו של דרג ממונֶה או ההישׂג שהוא רוצה להשׂיג. המטרה היא התוצאה הסופית שאליה מכוּונים המאמצים, ואשר המשׂימות, היעדים או המטלות הנגזרים ממנה עתידים לממשה, לשרתה או לקדמה. ניסוח המטרה בכל דרג מבוסס על המשׂימה שמטיל הדרג הפוקד ומן ההנחות והשיקולים בתכנונה.

סוגי משימות עיקריות של היחידה המשפיעות על צורת ההתארגנות שלה:

פעולה כשלמות אחת, כלומר היחידה נשארת יחד כשהיא ממלאת את משימתה העיקרית ( חטיבה, אגף). או פעולה במפורק, כלומר היחידה שולחת יחידות משנה לסייע ליחידות אחרות ( אגד, המכללות הצבאיות).

עקרונות ארגון צה"ל

כינוי לשיוך דבר־מה או הצמדתו לעניין נדון, לרעיון, לתחום דעת (דיסציפלינה), לתחום עשייה או לעיסוק. למשל, שיוך דבר־מה או הצמדתו למבצעים, למידע, לאש או ללוגיסטיקה נחשבים לשיוך או הצמדה נושאיים.

1. הסמכות המוקנית כחוק לממלא־תפקיד צבאי כלפי גוף צבאי וכלפי פְּקודים להשתמש במשאבים זמינים שימוש מועיל (אפקטיבי) לפעולות אלה: תכנון כוחות צבא והפעלתם, אִרגונם והכוונתם, תיאום ביניהם ובקרת פעולותיהם - כדי למלא משׂימה. לכושר הפיקוד המרכיבים האלה: מנהיגות ומצבּיאוּת, מקצועיות צבאית, אתיקה צבאית וכושר ניהול. סמכות הפיקוד נובעת מאחריות לגוף הצבאי ולַפּרט שבו (כגון בריאות החייל, תנאֵי השירות, המורל והמשמעת)

2. מימוש הסמכות לעיל.

3. [בארגון הצבאי] גוף ודרג במערכת המבצעית הראשית הכפוף ישירות למפקד הצבא (הרמטכ"ל) וייעודו להפעיל כוחות. יש שני סוגי פיקוד: פיקוד הנקבע לפי גאוגרפיה, האחראי למרחב מבצעים יבשתי (פיקוד מרחבי), אווירי או ימי; פיקוד הנקבע לפי נושׂא כלל־צה"לי במסגרת המִפקדה הכללית (המכל"ל) כגון הפיקוד הלוגיסטי (הפיקלוֹ"ג). לעיתים משולבים בפיקוד אחד שני סוגי הפיקוד, כמו למשל בפיקוד העורף.

כינוי לשיוך דבר־מה או הצמדתו לתחום גאוגרפי מסוים. דוגמאות לשיוך מרחבי: זירת המלחמה, זירת מבצעים, גבולות גזרה.

מצב פיקוד חסר ארעי הניכר בהקצאת תוצאים (אפקטים), ולא בהקצאת כוחות. זהו מצב הפיקוד היחיד המקנה למסתייע רק סמכות לקבוע משימות ממשיות (קונקרטיות) למסייע, ללא אחריות (למעט, כמובן, האחריות למימוש נכון של הסמכות המוקצית). בהקצאת כוח, יחידה או עוצבה "בסיוע" משתנה שרשרת הפיקוד, משום שהגורם המסייע נושא בשתי משימות: האחת - להיות זמין למסתייע בזמן ובמרחב רלוונטיים, ובה הוא כפוף לגורם שממונה עליו באופן קבוע (יחידת האם); האחרת - למלא משימות שמטיל עליו הגורם המסתייע, ובה הוא מצטרף לשרשרת הפיקוד של הגורם המסתייע.

מצב פיקוד חסר ארעי הניכר בהקצאת תוצאים (אפקטים), ולא בהקצאת כוחות. זהו מצב הפיקוד היחיד המקנה למסתייע רק סמכות לקבוע משימות ממשיות (קונקרטיות) למסייע, ללא אחריות (למעט, כמובן, האחריות למימוש נכון של הסמכות המוקצית). בהקצאת כוח, יחידה או עוצבה "בסיוע" משתנה שרשרת הפיקוד, משום שהגורם המסייע נושא בשתי משימות: האחת - להיות זמין למסתייע בזמן ובמרחב רלוונטיים, ובה הוא כפוף לגורם שממונה עליו באופן קבוע (יחידת האם); האחרת - למלא משימות שמטיל עליו הגורם המסתייע, ובה הוא מצטרף לשרשרת הפיקוד של הגורם המסתייע.

[במערכת המִבצעית־היבשתית] יחידה קבועה בכוחות התמרוּן שהיא דרג העוצבה הנמוך ביותר, והפועלת באופן רגיל כשלמות אחת. החטיבה כוללת שלושה גדודים או יותר, לרבות יחידות מחילות וממערכים שונים וגופי סיוע מִנהלתי הקבועים בה או המוקצים לה מהדֶרֶג הממונה. החטיבה פועלת במִסגרת אוגדה או באופן עצמאי, ובדרך כלל מתארגנת ללחימה כחלק העיקרי בצוות קרב חטיבתי (צק"ח).

1. יחידה שהעומד בראשה חבר במטה המְתַאם של המִפקדה הכללית. האגף מורכב מחטיבות מטה וממחלקות מטה.

2. גוף מטה במשׂרד הביטחון שראשו נושׂא באחריות לתחום פעילות מוגדר כלפי המנהל הכללי של המשׂרד. באגף חטיבות או יחידות מטה ברמה מקבילה. מכונה גם 'מִנהָל'.

1. יחידה בגודל ובדרג של חטיבה, שאינה פועלת בדרך כלל כשלמות אחת. האגד מורכב מכמה יחידות בהיקף גדודי, המשתייכות לאותו חיל או מערך והמאורגנות לפעול בדרך כלל בלא תלות במִפקדת האגד. גם יחידות המשנה הכפופות ליחידות האגד (כגון צוותים) יכולות לפעול בלא תלות במפקדת האגד.

2. יחידה המקבילה בגודל ובדרג של חטיבה, שאינה פועלת בדרך כלל כשלמות אחת, וייעודה הוא לסייע סיוע קרבי או מִנהלתי לעוצבות לוחמות (כגון אגד אש או אגד לוגיסטיקה).

[בריבוי: אֲגָדִים, בסמיכות רבים: אַגְדֵי־]

רצף מצבים שבהם היחידה נמצאת לפי קביעה של הדרג המדיני.

עקרון מרגיעה לחירום קובע כי ההתארגנות של היחידה מושפעת מהאופן שבו היחידה מתפקדת ברצף מצבים זה.

עקרונות ארגון צה"ל

כינוי לממשלה, לראש הממשלה, לשׂר הביטחון, לגוף הממשלה הייעודי לניהול הביטחון הלאומי - ועדת השׂרים לביטחון לאומי (מכונה "הקבינט המדיני־ביטחוני") - או לגוף אחר מתוך הממשלה שהוסמך מטעמה לדון ולהחליט בנושאי ביטחון לאומי, או לכל שילוב של גורמים אלה בהיותם גורמי מערכת הביטחון הלאומית אשר ממונים על הצבא על־פי חוק.

יש שלושה סוגים של השפעת רצף המצבים "מרגיעה לחירום" על תפקוד יחידה:

תפקוד היחידה אינו מושפע - התארגנותה לא משתנה ברצף המצבים מ"רגיעה לחירום".

תפקוד היחידה משתנה לפי רצף המצבים.

היחידה פועלת בדרך כלל רק במצב חירום - למשל, יחידת מילואים.

עקרונות ארגון צה"ל

מילוי התפקיד, ביצוע מטלה שמוטלת או פעולה שנדרשת.

עקרונות ארגון צה"ל

המערכות הראשיות בצה"ל

צה"ל מחולק לאורכו ולרוחבו.

לרוחבו - על פי תחומי עיסוק מקצועיים, ולאורכו - על פי דרגים.

חלוקה זו יוצרת שתי מערכות ראשיות בצבא:

המערכות הראשיות בצה"ל
מַכפִּיל כּוֹחַ Force Multiplier
תכונה, יכולת, שיטה, מידע או תופעה המגבירים במידה מובהקת את עוצמתם של כוח, יחידה או צבא, בשעה שכמות אמצעיהם העיקריים ואנשיהם נשארת קבועה או קטֵנה. נוכחותו של מכפיל כוח יוצרת אפוא אִגבּוּר (synergy), היינו עוצמת הגוף גדולה מסכום עוצמות רכיביו.

לדוגמה: שתי יחידות שוות במבנן או בסֵדר כוחן, אך לאחת מהן יש מכשיר לראיית לילה; עדיפותה מוכחת בַּעֲליל בשל יכולתה להילחם באויב גם בתנאֵי לילה. מכפיל הכוח עשׂוי להתממש בצורות שונות: פְּריט או מערכת פריטים (כגון מערכת פיקוד ושליטה) או תכונה (כגון רוח לחימה או רמת אימון).

אף שאין רשימה מוסכמת למשתנים של מכפיל הכוח, מִמסְדֵי הצבא מציינים לעיתים קרובות משתנים אלו: עליונות אווירית, שלטנות במידע, קישוריות, היערכות ברמת המערכה, מנהיגוּת, מודיעין, לוגיסטיקה, טווח פעולה, ניידוּת, רוח לחימה, הפתעה, אימון. מכפיל כוח עשׂוי להתגלם גם ביישׂום נכון של עֶקרון מלחמה.

יחידת הביצוע העיקרית במערכת המוסדית הראשית שלה אחריות אסדרתית (רגולטורית) בממד לחימה מוגדר: יבשה, אוויר או ים. בנוסף לאחריותה האסדרתית, הזרוע נושאת באחריות לביצוע חלק ניכר מההיבטים הנוגעים לכשירות צה"ל לביצוע משימותיו בממד הלחימה. כלל המשרתים הנמנים עם הזרוע מפותחים מקצועית על ידה גם אם אינם מוצבים בה - לרבות קביעת מסלול פיתוחם המקצועי וכן הצבתם וקידומם בהתאם. מפקד הזרוע כפוף למפקד הצבא, ולזרוע עשויים להיות כפופים חילות, מערכים או מינהלים או מנהלות.

[בתחום הארגון] יחידה שלה אחריות אסדרתית (רגולטורית) הממוקדת באמצעי לחימה עיקרי, או באחד מתחומי הסיוע ללחימה או קיום גופי הצבא. בנוסף לאחריותו האסדרתית לנושא המחייב מומחיות, החיל נושא באחריות לביצוע חלק ניכר מההיבטים הנוגעים לנושא. כלל המשרתים הנמנים עם החיל מפותחים מקצועית על ידו גם אם אינם מוצבים בו - לרבות קביעת מסלול פיתוחם המקצועי וכן הצבתם וקידומם בהתאם.

מפקד החיל, הוא 'קצין חיל ראשי', חבר במטה המקצועי במטה הכללי, ועשוי להיות כפוף למפקד הצבא, למפקד זרוע או לראש אגף במטה הכללי. ככלל, חיל מורכב ממפקדה, מיחידות ביצוע וממשרתים הנפרסים בפריסה רחבה בכלל גופי צה"ל.

[בתחום הארגון] יחידה שלה אחריות אסדרתית (רגולטורית) בנושא מקצועי השייך לאחד מתפקודי הפעלת הכוח או בניינו. בנוסף לאחריותו האסדרתית לנושא המחייב מומחיות, המערך נושא באחריות לביצוע חלק ניכר מההיבטים הנוגעים לנושא. כלל המשרתים הנמנים עם המערך מפותחים מקצועית על ידו גם אם אינם מוצבים בו - לרבות קביעת מסלול פיתוחם המקצועי וכן הצבתם וקידומם בהתאם.

מפקד המערך חבר במטה המקצועי במטה הכללי, ועשוי להיות כפוף למפקד הצבא, למפקד זרוע או לראש אגף במטה הכללי. ככלל, מערך מורכב ממפקדה, שהיא היחידה העיקרית, ומנציגויות ברחבי צה"ל בהתאם לצורך.
מְשוּתָף ("רב-זרועי") joint
1. שם תואר לכוח או ליחידה בהם רכיבים משתי זרועות או יותר הפועלים תחת סמכות אחת באחד ממצבי הפיקוד כדי להשיג מטרה משותפת.

2. שם תואר לאמצעי או לתשתית המיועדים לשימוש כוחות או יחידות מכמה זרועות. מכונה גם "רב-זרועי". [הפועל: שוּתַף, שִיתֵף; שם הפועל: לְשַתֵף; שם הפעולה: שִיתוּפִיוּת]

1. שם תואר לכוח, למבצע או למאמץ שמקור מרכיביהם מכמה חילות או מערכים מקצועיים שונים, מכמה תחומי דעת (דיסציפלינות) שונים, מכמה תווכים או מרחבי מבצעים שונים באותו ממד לחימה. קיצור של 'משולב־חילות' (combined arms).

2. שם תואר לכוח, למבצע או למאמץ שמשתתפים בהם כוחות מכמה צבאות לאומיים שונים תחת מִפקדה אחת.

הַמַעֲרֶכֶת הַמִבְצָעִית הָרָאשִׁית היא מערכת צבאית מִדרגית המופקדת על הפעלת הכוח, ובייחוד על תכנון מבצעים וניהולם, על הלחימה, על המאמצים המסייעים לה ועל המאמצים המאפשרים אותה.

המערכת המבצעית הראשית היא המערכת העיקרית בצבא, קיומה הוא בגדר המובן מאליו, המתחייב מייעוד הצבא.

המערכות הראשיות בצה"ל

צורת הפעלת הכוח הנקבעת על־ידי המפקד במערכה או במבצע מסוימים, בהתאם לפעולות המרכזיות שנדרש לעשׂות או לנושׂאים העיקריים שבהם יש לטפל כדי לממש את הרעיון שקבע המפקד (הרעיון למילוי המשׂימה). המאמצים עומדים בלב השיטה להפעלת הכוח.

פיקוד על הכוחות ועל גופי הביצוע האחרים בצורות התפקוד השונות (מרגיעה לחירום).

קיום הכוחות וקיום גופי הביצוע.

הקניית כשירות מבצעית ושמירתה.

קביעת כוננות הכוחות וגופי הביצוע והצבתם בה.

הגדרת הדרישות המבצעיות, הכוונת המערכת המוסדית הראשית למילוי דרישות אלה.

המערכות הראשיות בצה"ל

1. הסמכות המוקנית כחוק לממלא־תפקיד צבאי כלפי גוף צבאי וכלפי פְּקודים להשתמש במשאבים זמינים שימוש מועיל (אפקטיבי) לפעולות אלה: תכנון כוחות צבא והפעלתם, אִרגונם והכוונתם, תיאום ביניהם ובקרת פעולותיהם - כדי למלא משׂימה. לכושר הפיקוד המרכיבים האלה: מנהיגות ומצבּיאוּת, מקצועיות צבאית, אתיקה צבאית וכושר ניהול. סמכות הפיקוד נובעת מאחריות לגוף הצבאי ולַפּרט שבו (כגון בריאות החייל, תנאֵי השירות, המורל והמשמעת)

2. מימוש הסמכות לעיל.

3. [בארגון הצבאי] גוף ודרג במערכת המבצעית הראשית הכפוף ישירות למפקד הצבא (הרמטכ"ל) וייעודו להפעיל כוחות. יש שני סוגי פיקוד: פיקוד הנקבע לפי גאוגרפיה, האחראי למרחב מבצעים יבשתי (פיקוד מרחבי), אווירי או ימי; פיקוד הנקבע לפי נושׂא כלל־צה"לי במסגרת המִפקדה הכללית (המכל"ל) כגון הפיקוד הלוגיסטי (הפיקלוֹ"ג). לעיתים משולבים בפיקוד אחד שני סוגי הפיקוד, כמו למשל בפיקוד העורף.
קִיּוּם הַכּוֹחַ Sustainment
1. מתן סיוע לכוח כדי ליצור עוצמה נדרשת, להפעילה ולשמור עליה לשם מילוי משׂימותיו בשלמות. עוצמה זו נדרשת נוכח פעילות האויב או נוכח קשיים קיימים או צפויים בזמן הלחימה. קיום הכוח הוא אחד מארבעת הרכיבים של כושר צבאי.

2. כינוי למאמץ מִנהלתי הכולל איוש, ציוד הכוח באמצָעֵי לחימה, תדלוק, תיקון ואחזקה, הובלה, והזנת הכוחות; יחד עם רכיבים ממאמץ הסיוע הקרבי: סיוע הנדסי; אבטחה קרקעית והגנה אווירית.

כשירות הנוגעת לתפקידים התקניים המבצעיים של הגורם המוערך והמגדירה את הנדרש ממנו כדי למלאם במועילות (באפקטיביות) וביעילות. השגת כשירות מבצעית ושמירה עליה היא חלק מהתכוננות הגורם המוערך למשימותיו המבצעיות (למשל התכוננות למלחמה כוללת) במסגרת תהליכי ההדרכה ביחידה.
כּוֹנְנוּת (כונ') Alert, Standby
1. דריכות לקראת אפשרות לפעילות מבצעית החורגת משגרת הפעילות. יש רמות שונות של כוננות, ובכל אחת מהן ההכנות והפעולות המיוחדות והמתאימות לה, שמטרתן להפוך את הכוחות או את האמצעים לרלוונטיים למשימה צפויה

(בזמן, במרחב, בתווך וכיו"ב);

2. כינוי למצב שמכריזים עליו בשל סכנה צפויה או לקראת משׂימה צפויה, שבו כוחות, מפקדות ואמצָעֵי לחימה יכולים להתחיל בפעילות מִבצעית מיד עם קבלת הפקודה לפעול;

3. כינוי לקביעת פרק זמן מוגדר שמתחיל מרגע ההכרזה על מצב כוננות ואשר עד לסיומו - על כוחות או על אמצעֵי לחימה להיות מוכנים לפעולה.

תהליך שתכליתו לגבש רעיון להפעלת הכוח או לבניינו, ובו השלבים האלה: בירור הבעיה או האתגר שמולם יש להתמודד; קביעת המשׂימות הנובעות מהם; וקביעת המסגרת למילוין.
תוכנית 1. Program .2 ; Plan
1. פיתוח הרעיון של המפקד לאופן יישום מפורט בתרחיש או במכלול תרחישים נבחרים. הפירוט הוא מִצְרַף משימות, טכניקות ודרכי פעולה, המסודרים כך שיביאו להישג נדרש. תוכנית היא תוצר התכנון;

2. מקבץ מיזמי בניין כוח ממושכים ועתירי משאבים המאורגן ברעיון מרכזי אחד. תוכנית כוללת מספר מיזמים מקבילים, המנוהלים למשך כמה דורות של פיתוח, כגון תוכנית החלל האמריקנית, תוכנית מערכת הלחימה העתידית, ותוכנית מטוס הקרב המשותף.

המערכת המבצעית כוללת את הפיקוד העליון,

המפקדות הראשיות, הכוחות, המערכים ויחידות הביצוע הכפופים, בייחוד מסגרות לחימה.

שרשרת הפיקוד המִבצעית מפעילה את המערכת המִבצעית הראשית.

המערכות הראשיות בצה"ל
הַפִּיקוּד הָעֶליוֹן Supreme Command
חֵלק מן המפקדה הכללית, העוסק בקביעוּת בתכנון ובניהול של מִבצעי המלחמה בפיקוד הרמטכ"ל ובסיוע ישיר לו. חלק זה של המפקדה כללית מתארגן כפיקוד לפי הצורך.

מפקדה שראשה כפוף ישירות לרמטכ"ל המפעילה כוחות ללחימה במרחב מבצעים או המפעילה גופי ביצוע לסייע ללחימה בכל זירת המלחמה באחד מתפקודי המפקד הראשיים, כגון לוגיסטיקה, כוח אדם ומידע (תקשוב, מודיעין ולוחמות המידע). בצה"ל, המפקדות הראשיות הקבועות הן אלה: מפקדות הפיקודים המרחביים, מפקדות כוחות האוויר וכוחות הים, מפקדת פיקוד העורף, ומפקדת העומק; בשעת חירום מצטרפות אליהן מפקדת פיקוד הלוגיסטיקה (הפיקלו"ג), מפקדת פיקוד התקשוב, מפקדת פיקוד המודיעין, ומפקדת כוח האדם.
שַרשֶרֶת הַפִּיקוּד Command Channel, Command Hierarchy, Chain of Command
המִדרג של דַרגי הפיקוד (מפקדים או מִפקדות), החל ברמה העליונה וכלה ברמה הנמוכה, שבאמצעותם מתקיימות ומועברות הסמכוּת הפיקודית והבקרה על ביצועה. שרשרת הפיקוד היא השלד של כל גוף צבאי, של צה"ל בשלמותו ושל כל גוף וגוף במסגרתו. ככזו, היא המעצבת את הגוף הצבאי בתבנית מִדרג. הפקודות העוברות בשרשרת הפיקוד מדֶרֶג לדֶרג הן פקודות אישיות. שרשרת הפיקוד נקראת גם בשם צִינוֹר פִּיקוּד.

דרגים אלה נחלקים לתחומי העיסוק המקצועיים של הפעלת הכוח:

לדוגמה עיצוב המערכה, תכנון וניהול מבצעים, לחימה.

לדוגמה אחזקה, רפואה ולוגיסטיקה.

לדוגמה ניהול כ"א, תנועות כ"א, משטר ומשמעת.

לדוגמה פיקוד ושליטה, תקשוב, תחקור, מודיעין.

כל יחידות המטה ויחידות הביצוע במערכת המבצעית, הקבועות והארעיות, יעסקו באחד או יותר מתחומים אלה.

המערכות הראשיות בצה"ל

המערכת המוסדית היא מערכת צבאית מִדרגית, שנועדה לאפשר ולהבטיח את יכולת דרגי המערכת המבצעית הראשית לעמוד בכל המוטל עליהם, למלא כיאות את תפקידיהם ואת משׂימותיהם.

בניית גורמי המערכת המִבצעית הראשית.

הקניית כשירות בסיסית לממלאי תפקיד וליחידות.

מילוי הדרישות המבצעיות.

תכנון בניין הכוח, הכנת תוכניות ה מיזמים וניהולם.

הזנת המערכת המבצעית הראשית.

קיום המערכת המוסדית הראשית.

המערכות הראשיות בצה"ל

כשירות הנוגעת לתפקידים התקניים הבסיסיים של הגורם המוערך והמגדירה את הנדרש ממנו כדי למלאם במועילות (באפקטיביות) וביעילות. השגת כשירות בסיסית ושמירה עליה היא מטרת ההכשרות במערכת המוסדית הראשית.

משימה חד־פעמית לבניין כוח שהיקפה, משאביה ומשך מילויה מוגדרים מראש. למשל משימות ייצור מוצר, מחקר ופיתוח טכנולוגיה או הקמת שירות. ביסוד המיזם עומד הצורך - מבצעי או מנהלי - שאפיינו ואישרו הגורמים המוסמכים לכך.

מכונה "פרויקט".

המערכת המוסדית כוללת את מטה בניין הכוח והאסדרה (סגן הרמטכ"ל כרמ"ט הצבא, חברי המטה המתאם, חברי המטה המקצועי), הזרועות (יבשה, אוויר וים) והמכללות הצבאיות, חילות ומערכים, יחידות הביצוע הכפופות.

המערכות הראשיות בצה"ל
אחריות אסדרתית (רגולטורית)
אחריות שהוטלה על גוף כאמון על נושא מסוים על פי פקודות הצבא, כלפי כל גופי הצבא. האחריות האסדרתית מחייבת את הגוף לאסדר את הנושא בצה"ל ומחייבת את כלל גופי צה"ל להישמע להנחיותיו.
מַטֶה מְתָאֵם Coordinating Staff, General Staff
חֶבר קצינים במטה שמסייעים למפקד בתחומי אחריותו הראשיים*, באמצעות תאום תחומים אלה ביחידתו, ניהולם ופיקוח עליהם. חברי המטה המתאם מתואמים על ידי ראש המטה, וכפופים ישירות למפקד. המטה המתאם הוא רמת המטה

האמצעית, בין ראש המטה למטה המקצועי.

*בהפעלת הכוח אלה תחומי המבצעים, כוח האדם, הלוגיסטיקה, והמידע; בבניין הכוח אלה תחומי התורה הצבאית, ארגון, כוח האדם, ההדרכה, והאמצעים.
מַטֶה מִקצוֹעִי ("מַטֶה מיוחד") Special Staff
חֶבר קצינים במטה שמסייעים למפקד בתחומים מקצועיים ייחודיים הדרושים לו, המשלימים לתחומי התפקוד הראשיים של המטה המתאם. המטה המקצועי הוא רמת המטה שמתחת למטה המתאם. כל חבר במטה המקצועי מתואם על ידי ראש המטה, או חבר המטה המתאם הנוגע לעניינו. כל חבר במטה המקצועי כפוף ישירות למפקד או לחבר המטה המתאם הנוגע לעניינו, אם כי זהות הגוף המתאם יכולה להשתנות בצורות תפקוד צבאיות שונות. גופי המטה המקצועי של המפקדה הכללית נקראים זרועות, חילות, מערכים מקצועיים, חטיבות מטה, מינהלים או מינהלות.

[בתחום הארגון] יחידה שלה אחריות אסדרתית (רגולטורית) הממוקדת באמצעי לחימה עיקרי, או באחד מתחומי הסיוע ללחימה או קיום גופי הצבא. בנוסף לאחריותו האסדרתית לנושא המחייב מומחיות, החיל נושא באחריות לביצוע חלק ניכר מההיבטים הנוגעים לנושא. כלל המשרתים הנמנים עם החיל מפותחים מקצועית על ידו גם אם אינם מוצבים בו - לרבות קביעת מסלול פיתוחם המקצועי וכן הצבתם וקידומם בהתאם.

מפקד החיל, הוא 'קצין חיל ראשי', חבר במטה המקצועי במטה הכללי, ועשוי להיות כפוף למפקד הצבא, למפקד זרוע או לראש אגף במטה הכללי. ככלל, חיל מורכב ממפקדה, מיחידות ביצוע וממשרתים הנפרסים בפריסה רחבה בכלל גופי צה"ל.

[בתחום הארגון] יחידה שלה אחריות אסדרתית (רגולטורית) בנושא מקצועי השייך לאחד מתפקודי הפעלת הכוח או בניינו. בנוסף לאחריותו האסדרתית לנושא המחייב מומחיות, המערך נושא באחריות לביצוע חלק ניכר מההיבטים הנוגעים לנושא.

כלל המשרתים הנמנים עם המערך מפותחים מקצועית על ידו גם אם אינם מוצבים בו - לרבות קביעת מסלול פיתוחם המקצועי וכן הצבתם וקידומם בהתאם.

מפקד המערך חבר במטה המקצועי במטה הכללי, ועשוי להיות כפוף למפקד הצבא, למפקד זרוע או לראש אגף במטה הכללי.

ככלל, מערך מורכב ממפקדה, שהיא היחידה העיקרית ומנציגויות ברחבי צה"ל בהתאם לצורך.

יחידת הביצוע העיקרית במערכת המוסדית הראשית שלה אחריות אסדרתית (רגולטורית) בממד לחימה מוגדר: יבשה, אוויר או ים. בנוסף לאחריותה האסדרתית, הזרוע נושאת באחריות לביצוע חלק ניכר מההיבטים הנוגעים לכשירות צה"ל לביצוע משימותיו בממד הלחימה. כלל המשרתים הנמנים עם הזרוע מפותחים מקצועית על ידה גם אם אינם מוצבים בה - לרבות קביעת מסלול פיתוחם המקצועי וכן הצבתם וקידומם בהתאם. מפקד הזרוע כפוף למפקד הצבא, ולזרוע עשויים להיות כפופים חילות, מערכים או מינהלים או מנהלות.

דרגים אלה נחלקים לתחומי העיסוק המקצועיים של בניין הכוח:

לדוגמה אתיקה ושפה, תו"ל ותפיסות, תכנון בניין הכוח וניהולו, פיתוח שיטות (לוחמות), טכניקות ותרגולות.

לדוגמה ייעוד, אחריות וסמכות תקינה

המערכות הראשיות בצה"ל

לדוגמה גיוס, מיון, השמה, פיתוח, קיבוץ וליכוד.

לדוגמה גיוס, מו"פ, רכש, ייצור, הקמה, הצטיידות.

כל יחידות המטה ויחידות הביצוע במערכת המוסדית, הקבועות והארעיות, יעסקו באחד או יותר מתחומים אלה.

המערכות הראשיות בצה"ל

המערכות הראשיות בצה"ל

כאן יופיע סרט "מדרג" שכרגע בתיקונים.

המערכות הראשיות בצה"ל

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

ראש המטה הכללי (הרמטכ"ל) הוא המפקד העליון בצבא ועומד בראש המפקדה הכללית.

הדרג הפיקודי העליון בצבא הוא ראש המטה הכללי (הרמטכ"ל).

הרמטכ"ל נתון למרות הממשלה וכפוף לשר הביטחון.

הרמטכ"ל יתמנה בידי הממשלה לפי המלצת שר הביטחון.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

הרמטכ"ל מפקד ושולט על המערכת המבצעית ועל המערכת המוסדית באמצעות המפקדה הכללית.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

סגן הרמטכ"ל הוא שני ב"שרשרת הפיקוד" אחרי הרמטכ"ל, ומשמש גם כרמ"ט הצבא.

רמ"ט הצבא מתאם ומכווין את הפעולות של גופי צה"ל בכלל, ושל המפקדה הכללית בפרט, בין היתר בנושאים הבאים:

עיצוב וארכיטקטורה לתהליכי בניין כוח מרכזיים ורב-זרועיים ובקרה על תוכניות עבודה מרכזיות.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

הממשק שבין הפעלת הכוח לבניינו.

נושאים מערכתיים ורב-זרועיים ייחודיים בהפעלת הכוח.

נושאים רוחביים או אתגרים המחייבים ניהול הדוק.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

חברות במפקדה הכללית: חבר במטה המתאם

הגופים הכפופים: מערך הדוברות

כפיפות ותיאום: כפוף לרמטכ"ל ומתואם על ידי סגן הרמטכ"ל.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

שם הגוף: האגף לתכנון ולבניין כוח רב-זרועי

חברות במפקדה הכללית: חבר במטה המתאם

כפיפות ותיאום: ראש אג"ת כפוף לרמטכ"ל ומתואם על ידי סגן הרמטכ"ל.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

תכנון שנתי ורב שנתי של בניין הכוח לכלל גופי צה"ל, לרבות של סדר הכוחות (סד"כ) בצה"ל ואמצעי הלחימה, ושל חלוקת המשאבים לגופי צה"ל בתחומי התקציב, תקינת כוח אדם והמקרקעין.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

חברות במפקדה הכללית: חבר במטה המתאם

חיל המשטרה הצבאית (מקמצ"ר)

מערך מדעי ההתנהגות (ממד"ה)

מִנהל יועצת הרמטכ"ל לענייני מגדר (יוהל"ם)

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

היחידה לחקירות פנים בעניינם של שוטרים צבאיים (יחק"פ)

כפיפות ותיאום: כפוף לרמטכ"ל ומתואם על ידי סגן הרמטכ"ל. העסקת עובדי צה"ל ויועצים תיעשה בהתאם למדיניות משרד הביטחון. יישום פעולות בתחומי כוח האדם והשכר בעלי משמעות שכרית או תקציבית ייעשה בתיאום עם היועכ"ל, בכפוף למדיניות אג"ת.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

בשעת חירום: קמצ"ר מתואם על ידי אט"ל בנושא היסעים, לרבות השליטה בצירי תנועה ושיטור בשטחי כינוס ובדרך אליהם.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

שם הגוף: אגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה

חברות במפקדה הכללית: חבר במטה המתאם

חיל הטכנולוגיה והאחזקה (מקטנא"ר)

כפיפות ותיאום: ראש אט"ל כפוף למפקד ז"י ומתואם על ידי סגן הרמטכ"ל.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

בכל הנוגע להפעלת הכוח הלוגיסטי (פיקלו"ג), ראש אט"ל כפוף לרמטכ"ל.

קצין הקשר והתקשוב הראשי (קשר"ר) מתואם ע"י ראש אט"ל בנושאים הנוגעים לרכישת אפסניה, מדיניות ניהול האפסניה ותחזוקתה.

קצין המשטרה הצבאית הראשי (קמצ"ר) מתואם בשעת חירום על ידי ראש אט"ל בנושא היסעים, לרבות השליטה בצירי תנועה ושיטור בשטחי כינוס ובדרך אליהם.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

חברות במפקדה הכללית: חבר במטה המתאם

מערך ביטחון המידע (מחב"ם)

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

כפיפות ותיאום: כפוף לרמטכ"ל ומתואם על ידי סגן הרמטכ"ל.

אמ"ן הוא חלק מקהיליית המודיעין בישראל.

פעילות אמ"ן תוכוון בהתאם לצי"ח הלאומי, צי"ח הרמטכ"ל ופקודות ראש אמ"ן.

ראש אמ"ן יציג את המידע בענייני התרעה והערכת המודיעין ישירות לשר הביטחון, לראש הממשלה ולוועדת השרים לביטחון לאומי ("הקבינט") בכפוף ליידוע הרמטכ"ל.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

שם הגוף: אגף התקשוב וההגנה בסב"ר

חברות במפקדה הכללית: חבר במטה המתאם

חיל הקשר והתקשוב (מקשר"ר)

מנהלת הטרנספורמציה הדיגיטלית (ט"ד)

אגף התקשוב וההגנה בסב"ר

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

כפיפות ותיאום: כפוף לרמטכ"ל ומתואם על ידי סגן הרמטכ"ל.

תפקיד נוסף: ר' אגף התקשוב וההגנה בסב"ר משמש נציג מערכת הביטחון לעניין סעיפים 13א' ו-13ב' לחוק התקשורת (בזק ושידורים).

אגף התקשוב וההגנה בסב"ר

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

שם הגוף: אגף אסטרטגיה ומעגל שלישי

חברות במפקדה הכללית: חבר במטה המתאם

הגופים הכפופים: מערך קשרי החוץ

כפיפות ותיאום: כפוף לרמטכ"ל ומתואם על ידי סגן הרמטכ"ל.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

שם הגוף: הפרקליטות הצבאית

חברות במפקדה הכללית: חבר במטה המקצועי
כפיפות ותיאום: הפצ"ר כפוף פיקודית לרמטכ"ל.

הפרקליטות הצבאית פועלת בצה"ל להטמעת שלטון החוק, תוך שהיא מסייעת לצבא במילוי משימותיו כדין. הפרקליטות הצבאית מייעצת לגופי הצבא בכל ענייני חוק ומשפט.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

חברות במפקדה הכללית: חבר במטה המקצועי

כפיפות ותיאום: כפוף לראש אמ"ץ,

למעט נושאים שיקבעו בכתב ומראש בהם יהיה דובר צה"ל כפוף לרמטכ"ל.

כל הנמנים עם מערך הדוברות יהיו כפופים פיקודית ומקצועית לדובר צה"ל.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

תפקיד נוסף: דובר צה"ל משמש "ממונה" בצה"ל, כהגדרתו בחוק חופש המידע, התשנ"ח-1998.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

חברות במפקדה הכללית: חבר במטה המקצועי

הגופים הכפופים: קבט"ר עומד בראש מנהל האיכות והבטיחות.

כפיפות ותיאום: קבט"ר כפוף לסגן הרמטכ"ל.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

חברות במפקדה הכללית: חבר במטה המקצועי

כפיפות ותיאום: כפוף לרמטכ"ל ומתואם על ידי סגן הרמטכ"ל.

בנושאים הבאים מתואם על ידי ראש אכ"א:

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

שם הגוף: אגף התקציבים במשרד הביטחון והיועץ הכלכלי לרמטכ"ל

סוג הגוף: אגף במשרד הביטחון ומערך מקצועי בצה"ל

חברות במפקדה הכללית: חבר במטה המקצועי המשותף לצה"ל ולמשהב"ט

כפיפות ותיאום: היועכ"ל כפוף לרמטכ"ל ומתואם על ידי סגן הרמטכ"ל.

תפקיד נוסף: ראש אגף התקציבים במשהב"ט. כפוף למנכ"ל משהב"ט.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

אגף התקציבים מתכנן ומנהל את תקציבי משרד הביטחון בכפוף ל"חוק יסודות התקציב".

ראש אגף התקציבים משמש גם כיועץ הכלכלי לרמטכ"ל.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

שם הגוף: מערך תיאום פעולות הממשלה בשטחים

חברות במפקדה הכללית: חבר במטה המקצועי המשותף לצה"ל ולמשהב"ט

כפיפות ותיאום: מתפ"ש כפוף לשר הביטחון ובנושאים המבצעיים כפוף לרמטכ"ל.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

שם הגוף: המינהל למחקר פיתוח אמל"ח ותשתית טכנולוגית

חברות במפקדה הכללית: חבר במטה המקצועי המשותף לצה"ל ולמשהב"ט

כפיפות ותיאום: ראש מפא"ת כפוף למנכ"ל של משרד הביטחון בנושאים הקשורים למשהב"ט ולרמטכ"ל בנושאים הקשורים לצה"ל.

ראש מפא"ת מתואם ע"י סגן הרמטכ"ל.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

מפא"ת הוא גוף משותף למשרד הביטחון וצה"ל ותפקידו להעצים את העליונות הטכנולוגית של צה"ל ומערכת הביטחון ולשומרה, באמצעות הובלת מחקר ופיתוח של אמל"ח ומערכות פורצות דרך.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

שם הגוף: קצין מילואים ראשי

חברות במפקדה הכללית: חבר במטה המקצועי המשותף לצה"ל ולמשהב"ט

כפיפות ותיאום: קמל"ר כפוף לסגן הרמטכ"ל.

תפקיד נוסף: קמל"ר נושא בתפקיד נוסף של יועץ השר וסגנו לנושא המילואים.

אחראי לייזום, לייעוץ ולהמלצה לרמטכ"ל ולמטה הכללי ולהצגת ההיבטים הנוגעים לנושאים שבאחריותו בפני בעלי התפקידים בצה"ל.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

שם הגוף: זרוע היבשה (ז"י)

חברות במפקדה הכללית: חבר במטה המקצועי

אגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה (אט"ל)

*גופים אלה מכילים חילות ומערכים.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

כפיפות ותיאום: מפקד זרוע היבשה כפוף לרמטכ"ל ומתואם על ידי סגן הרמטכ"ל.

ראש אט"ל כפוף למפקד זרוע היבשה ומתואם על ידי סגן הרמטכ"ל. בכל הנוגע להפעלת הכוח הלוגיסטי, ראש אט"ל כפוף לרמטכ"ל.

מפקד פיקוד ההכשרות והאימונים ומפקד מערך התמרון הרב-חילי כפופים למפקד זרוע היבשה ברגיעה. בחירום הם פועלים כמפקד גיס 446 וכמפקד גיס 479 בהתאמה, ומוקצים למפקדה ראשית.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

שם הגוף: זרוע האוויר והחלל

סוג הגוף: זרוע, פיקוד וחיל

חברות במפקדה הכללית: חבר במטה המקצועי

כפיפות ותיאום: מפקד זרוע האוויר והחלל כפוף לרמטכ"ל ומתואם על ידי סגן הרמטכ"ל.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

סוג הגוף: זרוע, פיקוד וחיל

חברות במפקדה הכללית: חבר במטה המקצועי

כפיפות ותיאום: מפקד זרוע הים כפוף לרמטכ"ל ומתואם על ידי סגן הרמטכ"ל.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

שם הגוף: פיקוד מרחבי (פקמ"ר)

כפיפות ותיאום: מפקד הפיקוד המרחבי כפוף לרמטכ"ל.

תפקיד נוסף: לעניין תקנות ההגנה (שעת חירום), מפקדי הפקמ"רים משמשים מפקדים צבאיים מטעם הרמטכ"ל ושר הביטחון.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

תכנון מבצעים והפעלת כלל הכוחות במרחבו (הכוחות שבפיקודו, הכוחות המצוותים אליו והמוקצים לו וכן גורמי ביטחון אזרחיים נוספים), לרבות מבצעים מיוחדים במרחב העומק של הפיקוד, כנגזרת מפקודות המבצע המפורסמות על ידי אמ"ץ.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

חברות במפקדה הכללית: חבר במטה המקצועי

כפיפות ותיאום: מפקד פיקוד העורף כפוף לרמטכ"ל, מתואם על ידי סגן הרמטכ"ל ומונחה מקצועית על ידי שר הביטחון בתפקידו כראש שירות התגוננות אזרחית.

תפקיד נוסף: מהווה את שירות ההתגוננות האזרחית, כהגדרתו בחוק ההתגוננות האזרחית.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

חברות במפקדה הכללית: חבר במטה המקצועי

כפיפות ותיאום: מפקד מפע"ם כפוף לרמטכ"ל ומתואם על ידי סגן הרמטכ"ל.

תפקיד נוסף: עם החלטת הרמטכ"ל על פעולה במרחבי מבצעים בעומק והטלת אחריות על מפקדת העומק לפיקוד עליהם, תהפוך ארעית מפקדת העומק לפיקוד.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

שם הגוף: המשטרה הצבאית (מקמצ"ר)

הגופים הכפופים: מערך הגנת המחנות

כפיפות ותיאום: קמצ"ר כפוף פיקודית לראש אכ"א.

בתחומי אכיפת החוק פועל הקמצ"ר בעצמאות מקצועית, בתיאום עם הפרקליטות הצבאית.

מפקד מצ"ח פועל בעצמאות מקצועית בתיאום עם הפרקליטות הצבאית וכפוף פיקודית לקמצ"ר.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

תפקיד נוסף: בשעת חירום קמצ"ר מתואם על ידי ראש אט"ל בנושא היסעים, לרבות השליטה בצירי תנועה ושיטור בשטחי כינוס ובדרך אליהם.

האחריות לחקירות פנים בעניינם של שוטרים צבאיים מצויה בידי אכ"א.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

סוג הגוף: חיל, מוסד רפואי על פי חוק זכויות החולה

כפיפות ותיאום: קצין רפואה ראשי כפוף לראש אט"ל.

לקרפ"ר עצמאות מקצועית בצה"ל בתחומי הבריאות והרפואה ובמימוש אחריותו על פי דין.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

שם הגוף: מערך ביטחון המידע

כפיפות ותיאום: ראש מערך ביטחון המידע כפוף לראש אגף המודיעין.

רמחב"ם משמש נציג צה"ל בוועדת ההשגה על קביעת אי התאמה ביטחונית, לשם מתן הסברים והבהרות בהתאם לקבוע בתקנות שירות הביטחון הכללי. לרמחב"ם נתונות סמכויות של "קצין מוסמך" כלפי גורמים המפעילים סמכויות פיקוח במחנות הצבא, ובכלל זה הסמכות למנוע כניסה לבסיסים צבאיים ולהגביל הוצאת מסמכים מהם.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

כפיפות ותיאום: יחידת הצנזורה הצבאית כפופה פיקודית לראש אגף המודיעין, האמון על בניין הכוח של היחידה. ממונה על ידי שר הביטחון ומוסמך כ"צנזור" בהתאם לקבוע בתקנות ההגנה.

הצנזור הצבאי הראשי הוא מפקדה של יחידת הצנזורה הצבאית.

בהפעלת סמכויותיו על פי דין, פועל הצנזור הצבאי הראשי בעצמאות מקצועית.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

בהפעלת סמכויותיהם על פי דין, הצנזורים אינם כפופים אלא לצנזור הצבאי הראשי.

יחידת הצנזורה הצבאית כפופה פיקודית לראש אגף המודיעין, האמון על בניין הכוח של היחידה.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

שם הגוף: המבקר הפנימי לצה"ל

כפיפות ותיאום: המבקר הפנימי לצה"ל כפוף לרמטכ"ל. יתאם את תכנית העבודה השנתית עם מבקר המדינה ומבקר מערכת הביטחון ויביאה לאישור הרמטכ"ל.

המבקר ימונה על ידי שר הביטחון.

המבקר הפנימי לצה"ל אחראי על הביקורת הפנימית בצה"ל בהתאם לחוק הביקורת הפנימית.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

שם הגוף: נציב קבילות החיילים

סוג הגוף: הנציבות היא גוף במסגרת הארגונית של משרד הביטחון.

יחידת נציב קבילות החיילים היא יחידה צבאית הפועלת כחלק מהנציבות.

כפיפות ותיאום: שר הביטחון, בהתייעצות עם שר המשפטים ובאישור ועדת החוץ והביטחון של הכנסת, ימנה את נציב קבילות החיילים, אשר יכהן תקופת כהונה אחת בלבד של שבע שנים.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

הנציבות נושאת באחריות לבירור קבילות בעניינם של מיועדים לשירות ביטחון וחיילים (לרבות אנשי מילואים שאינם בשירות, אם הקבילה נוגעת לשירותם במילואים), בעניינים הקבועים בחלק י"א לחש"ץ.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

שם הגוף: נספחויות הגנה בחו"ל/ נספחויות צה"ל

כפיפות ותיאום: נספחויות ההגנה בתפקידם כנציגי משרד הביטחון כפופים לראש האגף הביטחוני מדיני.

נספחויות צה"ל כפופות לראש אגא"ס.

נספחויות הגנה מייצגות הן את משרד הביטחון והן את צה"ל בסוגיות ביטחוניות, מדיניות וצבאיות במדינות להן הם מסופחים.

נספחויות צה"ל מייצגת את צה"ל בלבד במדינות להן הם מסופחים.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

שם הגוף: המזכירויות הצבאיות (מזכ"ץ)

סוג הגוף: גופים צבאיים המשויכים לימ"ל סגלים מיוחדים.

חברות במפקדה הכללית: חבר במטה המקצועי המשותף לצה"ל ולמשרד הביטחון.

כפיפות ותיאום: המזכירים הצבאיים כפופים לגורם המדיני הממונה עליהם.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

המזכירויות הצבאיות הוקמו עבור הגורמים המדיניים הבאים: נשיא המדינה, ראש הממשלה ושר הביטחון.

המזכירים הצבאיים הם חלק מהמטה האישי של הגורם המדיני.

למזכירים הצבאיים הסמכות לייצג את הגורם המדיני בפורומים ביטחוניים שונים.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

שם הגוף: יחידות מחוץ לצבא

כפיפות ותיאום: יחידות מחוץ לצבא הכוללות משרתים בסדיר ובמילואים, בתוך מסגרת ארגונית שאיננה צבאית.

הימ"ל יכולה להתנהל כיחידה אורגנית בתוך אותה המסגרת או שהנמנים עימה יפרשו בתוך המסגרת הארגונית שאיננה צבאית.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

שם הגוף: יחידת בתי הדין הצבאיים

הגופים הכפופים: יחידת בתי המשפט העצמאיים באיו"ש

כפיפות ותיאום: בענייני שפיטה, אין על שופט צבאי מרות זולת מרותו של הדין, ואין הוא נתון למרות כל שהיא של מפקדיו כאמור בחש"ץ. נשיא יבד"ץ כפוף פיקודית לרמטכ"ל.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

יבד"ץ היא מערכת בתי דין צבאיים שדנה בעבירות פליליות וצבאיות המיוחסות לחיילים ולאזרחים בראש היחידה עומד נשיא בית הדין הצבאי לערעורים.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

סוג הגוף: המכללות הצבאיות הן הגוף הצבאי להכשרת הקצונה הבכירה והנגדים הבכירים בצה"ל.

כפיפות ותיאום: מפקד המכללות הצבאיות כפוף לרמטכ"ל ומתואם על ידי סגן הרמטכ"ל.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

המכללות הצבאיות תפעלנה בתיאום עם זרוע היבשה לשם גיבוש תוכני הכשרת דרג הקצונה הזוטרה (סגן, רס"ן), לביצוע תפקידי פיקוד ברמה הטקטית, באמצעות המכללה לפיקוד טקטי (מלט"ק).

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

בנוסף, תפעלנה בתיאום עם המועצה להשכלה גבוהה או עם "מוסד מוכר", כמפורט בחוק המועצה להשכלה גבוהה, לשם הכרה בהכשרות הנערכות בהן כ"תואר מוכר".

הסמכת החניכים בהכשרות שבאחריות המכללות הצבאיות, לרבות הפסקת ההכשרה.

פיתוח הדרכה ועיצוב גרפי: יחידת הבט

053-957-4271

Hebetunit@gmail.com

# data[].attributes.attachment_link.title
ארגון צה"ל למובייל

# data[].attributes.attachment_link.description
מהו צה"ל הצבא הוא ארגון שמתאפיין ב: מוּכוונוּת קבועה ומוחלטת ללחימה. מִבנה שיטתי וחלוקת תפקידים. קביעוּת ומשׂימתיוּת. רמת דרישות גבוהה מכל פרט - ארגון טוטאלי. משמעת נוקשה. חתירה להגברת עוצמה, באמצעות מיצוי של הגורם האנושי ו מכפילי כוח.

# data[].attributes.headline
האיש שידע הכול וחשף סודות מדינה

# data[].attributes.subject
האיש שידע הכול וחשף סודות מדינה

# data[].attributes.attachment_link.title
האיש שידע הכל   וחשף סודות מדינה

# data[].attributes.headline
סוכן משולש: מבוא לעולם הצללים

# data[].attributes.subject
סוכן משולש: מבוא לעולם הצללים

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בפודקאסט הזה, נדבר על מודיעין, ריגול וכל מה שביניהם. נלמד על מעגל המודיעין, ועל הכשלים שיכולים לגרום להפתעה או לאפשר הונאה; על סוכנים כפולים, משולשים ורוכלי מודיעין. ננווט במבוך המראות של הריגול הנגדי, ונתוודע למפיצי פייק ניוז, נוכלים ומוכרי אשליות. ניגע גם בקשר בין מודיעין וספרות, ולבסוף, נצלול לתוך עולם המבצעים המיוחדים, הפעולה החשאית והפשע הפלילי. בין לבין נפגוש רבי מרגלים, קצינים, מנהיגים, סוכני שטח וטרוריסטים שונים, ונתוודע לכמה מפרשיות הריגול החשובות ביותר במאתיים השנים האחרונות.

# data[].attributes.attachment_link.title
נוהל שכנה: מבוא לעולם הצללים | סוכן משולש: פודקאסט על מודיעין וריגול

# data[].attributes.attachment_link.description
בפרק הראשון של "סוכן משולש", ניכנס לביקור ראשון בעולם הצללים, ונלמד בין היתר איך לאסוף מודיעין על שכנה מעצבנת ולהפיק מידע יקר ערך מנייר טואלט משומש. בין לבין נכיר מושגי יסוד כמו מעגל המודיעין, נבחן את הקשר בינו לבין תהליך קבלת ההחלטות שלנו ונתוודע לסוגים שונים של איסוף, ממרגלים עד לוויינים.

# data[].attributes.headline
עובדה - החילוץ מחאן יונס

# data[].attributes.subject
עובדה - החילוץ מחאן יונס

# data[].attributes.attachment_link.title
עובדה 2020 - החילוץ מחאן יונס| לצפייה ישירה

# data[].attributes.attachment_link.description
עובדה 2020 - החילוץ מחאן יונס - פרקים מלאים לצפייה ישירה | טייס המסוק שקיבל צל"ש מספר איך חילץ את חבריו הלוחמים תחת אש מלב עזה