# data[].attributes.attachment_link.description
See all the wonderful things Gabriel Jansson Bulhões has made

# data[].attributes.body
Vad är en ideologi? En ideologi är en samling idéer om hur samhället ska organiseras och styras samt vilka värderingar som ska gälla i samhället. Det handlar om i vilken riktning samhället ska utvecklas, såväl politiskt som ekonomiskt, inför bästa möjliga framtida förutsättningar. Ideologin omfattar vanligen kritik mot strukturen av det nuvarande samhället och beskriver istället hur det skulle kunna se ut i framtiden. Dagens partier grundar sig i de klassiska ideologiernas många idéer och synsätt som även används i dagens samhälle. Partier med rötter i socialismen vill exempelvis skapa större ekonomisk jämlikhet, medan partier med rötter i liberalismen vill sänka skatten. Man kan därigenom likna ideologier vid en politisk karta, som människor såväl som partier kan navigera utefter.

Liberalism: Liberalismen är en ideologi som har individens frihet som grundläggande värde, vilket syftar till att varje människa har medfödda rättigheter som ej kan fråntas. Det kan till exempel handla om rätten att uttrycka sin åsikt och rätten att äga mark. Liberalerna anser att man redan från födseln ska ha lika möjligheter och därför motsätter de sig det klassindelade samhället, där en del befolkningsgrupper har en särställning. Det är frihetsrättigheterna som ska ge alla lika möjligheter och inte staten. Staten ska förvisso ha makten att skydda dessa rättigheter, men den ska inte försöka ekonomisk jämlikhet i befolkningen genom att fördela resurserna. Det skulle innebära att en del medborgare begränsas, eftersom de måste betala mer skatt än andra. Enligt liberalism sk staten därmed inte ha så mycket makt att den undertrycker medborgarna, bland annat genom förhöjda skatter. De syftar på att den enskilda medborgaren endast ska ansvara för sig själv och inte betala för andra genom skatten.

I dagens samhälle kämpar liberalerna för att minska skatterna. De anser att staten, den offentliga sektorn, tar in för mycket skatt till att finansiera välfärden. Därför vill liberalerna privatisera statens uppgifter, såsom att sjukhus exempelvis skulle tas över av företag, så att skatten kunde sänkas och medborgarna själva välja vad de vill betala för. En del av socialliberalism syftar till samma grundläggande tankar, men anser dock att staten ändå bör verka och finansiera samhället till en viss utsträckning. Motsatsen kan beskrivas som socialism, som idag omfattar tanken om att vi tillsammans verkar för det bästa genom ett statligt styrande i syfte att minska klyftorna i samhället. De vill till exempel att de som tjänar mer ska betala mer, till skillnad mot liberaler.

Socialism: Socialismen uppstod under industraliseringen på 1800-talet. Den tyska filosofen Karl Marx, som även anses vara grundaren till ideologin, ansåg att samhället var indelat i två olika samhällsklasser: de rika fabriksägarna och de fattiga arbetarna. De två samhällsklasserna var en del av ett ekonomiska system benämnt som kapitalismen, ett system där produktionsmedlen (t.ex. ångmaskiner i fabrikerna) ägs privat och där utbudet av produkter styrs av efterfrågan. Arbetarna, proietärerna, blev dåligt betalda och fabriksägarna, kapitalisterna, därmed ännu rikare. Klyftorna växte på så sätt drastiskt, något som Karl Marx spekulerade om kunde förhindras genom revolution. Andra socialister såg dock lösningen i att använda demokratiska medel, vilket ledde till att socialisterna delade upp sig i två grupper. Kommunisterna ville förändra samhället genom revolution, medan socialdemokraterna valde den demokratiska vägen.

Idag finns, utöver kommunister och socialdemokarter, även många andra former av socialism. Något som samtliga grupper trots allt har gemensamt är tanken om att samhällets problem löses bäst tillsammans som ett enat folk. De syftar på att staten ska skapa jämlikhet och förebygga fattigdom, det vill säga minska klyftorna i samhället. Det gör de bland annat genom att finansiera samhället med syftande på gratis sjukvård och utbildning genom ett solidariskt skattesystem. Ju mer man tjänar, desto mer betalar man också i skatt. I Sverige har vi ett välfärdssystem som grundar sig just i ett solidariskt skattesystem som detta.

Socialismens raka motsats kan betraktas vara liberalism, vars grundläggande tankar istället lägger fokus vid individuell frihet samt privatisera samhället.

Socialliberalism: Socialliberalism beskrivs ofta som en ideologi med en fot i varje läger, då de delar många åsikter med liberaler såväl som socialister. Socialliberalism vill förbättra de sociala förhållandena för de svaga i samhället, precis som socialisterna. Deras grundläggande tankar handlar om att samhällets problem löses bäst tillsammans som ett enat folk, vilket till viss del överensstämmer med socialliberalism. De anser även att staten och politikerna ska ansvara för detta, precis som socialister. Samtidigt värderar de även liberalism högt, det vill säga den enskilda individens rätt och frihet. Men socialliberalism motsätter sig inte statlig inblandning i individens privatliv, utan anser att staten till viss del bör verka och finansiera samhället.

Nationalism & Anarkism: Nationalismen menar att folk som tillhör Nationalismen är att de vill ha ett “rent” samhälle med bara folk inom den nationen inom ett land. Dess grundtanke är att dess land ska bestå människor som delar samma språk, kultur och historia, alltså en nation.

Anarkismen vill dock att alla ska ha samma sorts rättigheter oavsett vart du bor, var du är ifrån och de vill inte ha någon slags styrande makt och lagar utan de vill att man ska ha t.ex överenskommelser och sammanslutningar och inte ha några landsgränser.

Dessa ideologier är då väldigt olika från varandra då Nationalismen vill ha väldigt mycket inom en gräns och dela upp människor utifrån vilket slags ursprung. Nationalismen tror mer på demokratisk vägarna (politiska diskussioner samt värderingar) medan Anarkismen menar att det fungerar bättre genom revolutionerande vägar som oftas leder till våld och bråk. Men i både nationalismen och anarkismen värderar gemenskap och samförstånd högt då båda har en demokratisk inställning fast har de har olika sätt att visa det på.

INTE KLARA :)

# data[].attributes.body
Socialism och Nationalism. Exempel på  ideologier som ungefär är samma är kommunism och fascism. De associeras ofta med varandra eftersom de i grunden har ungefär samma ideals. Likheter mellan de båda är att man anser de idag som sämre ideologier, det beror mest på att nationalismen associeras men Nazist Tyskland, Hitler, eller Mussolini Men skillnaden mellan socialism och nationalism är ganska stor.

# data[].attributes.body
kommunism och liberalism är två olika ideologier.

Kommunisterna fick sina grundtankar under 1800-talets industrialisering och på den tiden så tyckte kommunismens grundare Karl Marx att arbetarna blev nertryckta i samhället. Detta tankesätt ledde till att han ville skapa revolution för att arbetarna ska styra samhället. Med detta så vill dom skapa ett mer jämställt samhälle genom att dela samhällets resurser jämt mellan medborgarna så att alla fick samma lön till exempel.

Medans så har Liberalismen en grundtanke som handlar om människans rättigheter. Dom vill även att staten ska ha en makt där dom kan skydda den här ideologin men inte ha för mycket makt så att dom kan undertrycka klassamhället.
Liberalismen vill också att en persons lycka ska vara på grund av deras arbetsinsatser och därmed menar att individer tar ansvar för sig själva. Dom säger däremot att staten kan hjälpa dom som behöver. Liberalismen är även emot högskatt då dom anser det som undertryckande mot befolkningen.

Skillnader och likheter
Kommunismen och

# data[].attributes.body
Liberalism/anarkism.

Liberalismen och anarkismen är liknande ideologier, dock finns det såklart några klara skillnader. Båda dessa ideologier säger att människan ska ha fri vilja att bestämma över sitt egna liv. De säger att alla individer i samhället ska få ansvara för sin del,  sina egna val och sina handlingar. Detta är något de har väldigt olika syn på hur det ska genomföras.

Den liberala ideologin menar att alla människor föds med samma rättigheter och möjligheter, som de heller inte kan fråntas. I dessa ingår till exempel rättigheterna för HBTQIA+ personer som länge har förtryckts, även rättigheterna för mörkhyade, som även de har förtryckts under en mycket lång tid. Den anser att staten har ett ansvar att skydda och bevara dessa rättigheter, utan att undertrycka medborgarna. Man tycker att t.ex. hög skatt gör just det, därför säger de att man enbart ska behöva betala för den delen man själv kan ta del av. Detta tycker de genomförs genom att ha låg skatt där pengarna används för att gynna den enskilda individen. Något man vill att staten gör för att allas rättigheter ska bevaras kan till exempel vara att stifta lagar som gynnar dessa, istället för att stifta lagar som hjälper staten kontrollera medborgarna.

Anarkismen säger som tidigare nämnt att alla individer ska ha frihet att bestämma över sina liv. Detta innebär, enligt denna ideologi, att staten inte ska ha någon makt alls över befolkningen, utan medborgarna i samhället ska tillsammans styra det. Detta betyder att staten inte ska kunna stifta några gemensamma lagar för befolkningen, istället ska det finnas specifika lagar för olika grupper av människor. Dessa ska bestämmas av den gruppen av människor det berör, till exempel i en kommun eller en mindre stadsdel. Anarkister tycker även att landgränser inte ska spela någon större roll, alla ska kunna skapa överenskommelser med vem eller vilka de vill. Många anser att den anarkistiska ideologin skulle skapa kaos i samhället då det inte finns någon riktig styrande makt. Anarkisterna menar dock att människan är perfekt och därför kommer göra de absolut bästa besluten utan en styrande makt.

Sammanfattningsvis kan man se att en klar skillnad mellan dessa i övrigt liknande ideologier är deras syn på staten. Liberaler vill att staten ska finnas för att värna om och bevara medborgarnas rättigheter, medan anarkisterna vill att medborgarna själva ska stå för den makten. Ett anarkistiskt samhälle hänger på medborgarnas axlar, där de alltid ska kunna välja sitt eget sätt att leva och bestämma över hur de ska kunna göra detta samt vilka rättigheter de har. I ett liberalt samhälle tar medborgarna hjälp av staten för att alla ska kunna ha samma rättigheter och samma möjlighet att nyttja dessa.

# data[].attributes.body
Socialism och Nationalism
Nationalism uppstod i Europa under 1700-talet. Enligt nationalisterna så är människan ett flockdjur. Socialism uppstod under 1800-talet. I många ångfabriker så var det billig arbetskraft och dem som ägde ångfabrikerna blev väldigt rika och dom som jobbade i fabrikerna jobbade för slavlön och levde på dåliga förhållanden. Karl Marx var en tysk filosof som grundade socialismen.

# data[].attributes.body
Liberalism och konservatism är två ideologier som har många likheter och skillnader. Liberalismens centrala frågeställning handlar om människa och individen hur den ska leva i samhället. Deras grundtanke är att människan ska vara fria och alla ska ha samma förutsättningar i vårt samhälle. De vill att människan ska få skaffa sin egna lycka och ansvara över sig själv. Staten ska därför inte ha mycket påverkan i samhället. Ett exempel är hög skatten som de anser vara undertryckande. Denna skatt går sedan för att styrka och förbättra landets välfärd. Man vill istället privatisera några av statens uppgifter och ger skolor rätten att bedriva skola och sjukvård. På detta sättet får individen mer frihet att välja vad de vill ha och ger en större frihet.

Konservatismen har lite av samma tanke att människan ska vara fri. De vill behålla och bygga ett samhälle på ett klassiskt sätt man gjorde förut. De tänker att alla är olika bra och passar bra på olika uppgifter. Det har gjort att olika samhällsklasser har växt fram. Idén är mer att alla bör acceptera sin plats i samhällshierarkin.
Liberalismen handlar mer om att man alla människor fö

Liberalismens tanke är mer att det är människans egna ansvar att det inte går dåligt.
En stor skillnad mellan liberalismen och konservatism är att liberalismen ser inte att det finns något helt korrekt rätt samhälle. Utan de ser att det hela tiden kan utvecklas då det kommer nya idéer och saker att utveckla. Konservatismen vill bygga vidare på saker som de vet fungerar. De tänker att om för stora skillnader sker snabbt kommer det bli en revolt.

# data[].attributes.body
Vi har valt att jämföra Feminism och Anarkism. Anarkism handlar om att man vill ha ett land utan en styrande makt och utan lagar, man vill ha mer överenskommelser. Man vill alltså att människan ska få vara mer fri. För att detta ska fungera är det viktigt att olika folk grupper samarbetar för att bygga upp ett samhälle.

Många anser och tror att anarkism bygger på ett samhälle av kaos, anarkismen anser att människor är perfekta och därför kommer ett samhälle utan stat och lagar princip lösa sig själv. För att skaffa anarkism finns det olika metoder så som strejker. Man kan också välja att strida lagarna som att inte betala skatt. Anarkismen bygger på mindre grupper t.ex. olika kommuner där överenskommelser sker.
Man anser att ekonomin och ersättningen för arbetet ska belönas av prestation eller behov. Genom att bygga en ekonomi inom dom mindre grupperna kommer olika överenskommelser skapas och avtal.

Inom feminismen vill man att människor ska ha samma rättigheter och även möjligheter, t.ex. att kvinnor och män ska tjäna lika. Patriarkat handlar om att mannen har mer makt än kvinnan i dagens samhälle, för att feminismen ska fungera måste man motarbeta patriarkatet.

Enligt historia har kvinnan ansetts ha mindre värde en mannen. På 1800 talet grundades en rörelse om att kvinnan och mannen ska ha lika värde, detta hade med liberalismens tankar om människors lika värde.

Det finns två starka inriktningar kring feminismen, en av inriktningarna grundar sig på att alla ska ha samma rättigheter i samhället och att alla ska vara lika värda. Därför är målet att all ojämställdhet måste motarbetas.
Den andra inriktningen grundar sig i att man inte tror på att jämställdhet kommer att funka då man anser att mannens egenskaper, drag och arbete värderas lika som kvinnor medans man vill att kvinnors egenskaper, drag och arbete ska framhävas och stärkas i samhället.

Det finns en nyare inriktning som handlar om att man inte tycker att feminism ska endast utgå från kön utan även fokusera på hudfärg eller vilken samhällsklass personen tillhör. Flera partier har tagit till sig grunderna inom feminismen och menar att det arbetar starkt för kvinnors rätt i samhället och jämställdhet i samhället.

# data[].attributes.body
John Locke

# data[].attributes.body
Liberalism och anarkism har en gemensam tanke, som är att saten inte ska ha för mycket makt. Detta eftersom det inte vill undertryckas av staten. Det som skiljer ideologierna åt är att anarkismen inte vill att staten ska folkstyret, anarkismen vill ha ett samhälle med reglerande lagar.  Det medans med att de vill ha mer överenskommelser mellan folket. Anarkism är en hårdare liberalism. Liberalism har grundtanken att saten inte ska ha för mycket makt, dock vill det att statens uppgift ska vara att se till att människors rättighet ska vara. Det vill att alla ska ha samma rättigheter.
Socialismen liknar liberalismen på så sätt att de vill att statens makt ska gå ut på att gynna folket. Socialismen vill att staten ska skapa en jämlikhet och förebygga fattigdom. Dock är liberalism utan bevakning, du måste hålla koll på din saker, medans i socialismen stötar dig i det. Något nationalism liknar mer är konservatism, då det båda vill bevara våra gemensamma värden men även den svenska kulturen.   Nationalismen vill dock behålla lite mer så som Sverige är idag och de svenska traditionerna.

uan bevakning

# data[].attributes.body
Liberalism uppkom i samband med upplysningen, efter att det funnits klasskillnader i samhället. Mellan dessa sociala klasser fanns det dessvärre skillnader mellan kungen, adeln och de fattiga bönderna. Likt liberalismen växte ideologin konservatism även fram under upplysningen, som en reaktion på liberalismen.  Detta efter att filosofen Edmund Burke sett att individens frihet orsakat problem i samhället (blodbadet) och att en stark stat bör finnas i syfte av att upprätthålla lag samt ordning.

Filosofen John Locke sägs vara en av grundarna till ideologin. Liberalism handlar i huvudsak om att varje enskild individ ska ha möjligheten till sin egna lycka och se resultat av sitt arbete. Däribland anser de att man föds med samma rättigheter. Till följd av deras tankesätt undertrycker liberalerna de höga skatter i samhället. I dagens samhälle finns det ett stort missnöje kring skatten, då den framför allt går till att finansiera välfärden. Man vill istället att företag ska få mer frihet till att bedriva sjukvården och äldreomsorgen, eftersom att skatten och friheten till individens påverkan ökar.

Konservatism handlar istället om att bevara det goda samhället. Att inte snabba förändringar ska ske, utan att det helst ska utspela sig under en längre period för att kunna se konsekvenserna i det hela. Lag, ordning och gemenskap skulle på så sätt bevaras, vilket prioriteras högt i samhället för de konservativa.

När det kommer till människosynen kan man se tydliga skillnader mellan ideologierna. Till skillnad från liberalismen anser de konservativa att varje individ har en egen uppgift som passar den och man skall därför acceptera sin naturliga plats i samhällshierarkin.
Som tidigare benämnt handlar liberalism om att det finns medfödda rättigheter. De konservativa tycker istället att människan har negativa egenskaper i förhållande till sin frihet och att en myndighet ska finnas som vägledning för att sträva efter att bevara samhällets stabilitet och sammanhållning -den främsta skillnaden mellan ideologiernas grundtankar. Kulturen är dessutom viktig för de konservativa, något som liberalerna ej lägger så mycket vikt i.

Denna ideologi har haft en stor betydelse för dagens författning av rättigheter och därtill samhälle.  De tre grundlagarna stiftades efter att liberalerna ville begränsa en grupps och individs möjligheter till att bestämma allt. I jämförelse med liberalismen är konservatism något som huvudsakligen inte ser några spår av i dagens författning av rättigheter. Man kan istället se att tre partier som för en högerriktad politik har konservativa grundtankar --Moderaterna, Kristdemokraterna och Sverigedemokraterna . Dess konservativa tankar främjas däremot i samband olika kategorier, där Moderaterna för en konservativ politik på så sätt att de vill stärka försvaret och polisen, medan Kristdemokraterna vill bevara kristendomens ställning i samhället och Sverigedemokraterna vill slutligen värna om stabiliteten i samhället samt stödja den traditionella kärnfamiljen i samhället.

# data[].attributes.body
Liberaler tänker att alla människor har rättigheter och att alla ska ha lika frihet utan att någonting av dessa ska fråntas. Staten ska också ha mycket inflytande med att kunna skydda dessa rättigheter och se till att alla människor faktiskt har dem. Dock får staten inte ha så mycket makt att den undertrycker medborgarna. De tycker t.ex. att skatten inte ska vara hög då alla ska ansvara för sig själva.

Anarkismen är väldigt lik liberalismen men ändå inte. De vill också ha ett fritt samhälle, men inte exakt samma sorts fritt samhälle. T.ex. vill anarkister, till skillnad från liberaler, att det inte ska finnas gemensamma lagar och att det inte ska finnas en styrande makt alls. De tycker inte heller att landgränser ska finnas. Detta är på grund av deras syn på människan om att den är/ska vara perfekt och av denna anledning så ska inte en gemensam styrande makt finnas. I och för sig så skulle det vara ganska likt det liberaler säger men lite mer "extremt", då liberaler också har en syn på människor att de ska ha sitt egna ansvar, men de tycker ändå att det ska finnas en stat och en styrande makt (som inte ska ha jättemycket makt, men ändå). Någonting mer som är lika mellan anarkismen och liberalismen, förutom att de vill ha "frihet" är att de båda tycker att människan ska ha lika möjligheter. Anarkism är nästan som en extrem liberalism. Anarkister tycker också det är okej att använda sig också av våld mot staten för att  uppnå den friheten de vill ha.

Konservatismen har gemensamt med både anarkismen och liberalismen att den vill ha frihet för människan. Men förutom detta skulle man kunna säga att det konservativa tänker är ganska annorlunda från liberala och anarkister. Ett exempel på en skillnad mellan anarkismen och liberalismen är att konservativa tycker att människan är svag och inte kan klara sig själv, och därför behöver staten eller en myndighet som leder den. Förutom att gå emot det liberalismen säger går det ännu mer emot det anarkister säger eftersom anarkister tycker som sagt att människan redan är perfekt och kan klara sig själv utan en myndighet/staten. Konservatismen är också annorlunda från liberalismen och anarkismen med att de tycker att det vi redan har fungerar, så varför ändra på det? Ett bra exempel på en fråga liberalismen och konservatismen skulle kunna ha olika åsikter om är abortfrågan. Då skulle en konservativ tycka att man inte får göra abort eftersom det "inte är naturligt" och aldrig har varit så förut, medan en liberal skulle tycka att man får eftersom man ska ha frihet.

# data[].attributes.body
Jag tror att det kallas för stormaktstiden eftersom att under den perioden erövrade vi delar av andra länder och vi vann många krig. Det resulterade ju då till att Sverige fick mycket makt.

Det som hade förändrats är att det var mycket krig och de flesta män behövde bli soldater.

Namnet stormaktstiden är ett bra namn på perioden men kan vara lite missledande. Jag tycker att det är ett bra namn eftersom att den lyfter fram vi hade stormakt. Den kan dock vara lite missledande eftersom att det flesta i Sverige hade inte mycket makt eller var rika men Sverige i sig var det.

# data[].attributes.body
Jag tror att stormaktstiden  heter så eftersom vi erövrade väldigt många länder och fick mycket land. Vi van väldigt många krig eftersom Gustav II hade infört en ny krigaraktig som innebar att man hade många små grupper som kunde röra sig runt snabbt. Jag tycker att det är bra på ett sätt eftersom vi hade mycket makt och land men dåligt eftersom det bara var några få som hade makt. Det är missvisande eftersom det bara var adeln som fick mer makt och bönderna fick det mycket sämre.
(Inte klar än)