# data[].attributes.body
Del jer i undergrupper og så skal i i grupperne skiftes til at vælge en eller flere artikler, som i vil arbejde med.

Lav en  kort pitch med minimum 10 fakta omkring jeres emne.
Jeres video skal indholde:
- En forklaring om jeres emne.
- Minimum 10 fakta om jeres emne.
- Fordele og ulemper ved jeres emne.

I må selv bestemme hvordan denne pitch skal fremlægges. Jeres fremlæggelse skal vare 3-5 minutter.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
For nylig fik genteknologien CRISPR to mavepustere, da to uafhængige studier i det videnskabelige tidsskrift Nature Medicine indikerede, at det kan være forbundet med øget kræftrisiko at bruge CRISPR til at klippe rundt i menneskers gener med.

Studierne er baseret på celler, ikke mennesker, men nyheden ramte firmaer bag håbefulde CRISPR-terapier mod forskellige sygdomme som et chok.

Blandt andet kunne den internationale erhvervsmediekoncern CNBC rapportere om firmaer, som eksempelvis CRISPR Therapeutics, hvis aktier faldt ned fra himlen og landede på Jorden med et brag, da nyheden ramte aktiemarkedet.

Det nyopdagede problem med CRISPR-teknologien, der er en slags molekylær saks, er, at teknologien åbenbart klipper bedst i celler, der er disponerede for at udvikle sig til kræftceller, forklarer en af forskerne bag det ene af de to studier.

"Når vi udvælger celler, som er lette at klippe i med CRISPR, udvælger vi måske også celler, som er disponerede for at udvikle sig til cancerceller," fortæller Emma Haapaniemi fra Karolinska Institutet, i en mail til Videnskab.dk.

De to studier udgivet i Nature Medicine 11. juni kan du finde her og her.

Ikke et dødsstød til CRISPR

Lad os med det samme slå fast, at de to studier ikke er et dødsstød til CRISPR-teknologien, men derimod en forhindring, som forskere skal finde en løsning på.

Ifølge adjunkt Rasmus O. Bak fra Aarhus Institute of Advanced Studies og Institut for Biomedicin ved Aarhus Universitet er det alligevel noget, som vi skal tage seriøst.

"Det er jo vores største frygt, at sådan noget kan ske, og fra tidligere forsøg med genteknologier ved vi, at det også godt kan gå galt," siger han.

Rasmus O. Bak, der ikke har noget med nogle af de to studier at gøre, mener dog også, at man skal passe på med ikke at lave en storm i et glas vand over de to nye forskningsresultater, men det kigger vi på senere i artiklen.

CRISPR aktiverer cellernes førstehjælpskasse

Lad os starte med se på, hvad forskerne bag de to nye studier egentlig har fundet ud af.

Studiet fra Karolinska Institutet viser, at CRISPR aktiverer et protein (p53), der fungerer som kroppens cellers førstehjælpskasse og forsøger at reparere skader på DNA'et.

Hvorfor er det så et problem?

Det er et problem, fordi p53 og CRISPR vil to modsatrettede ting:

CRISPR forsøger at klippe i DNA'et

p53 prøver at reparere skaderne

Derfor fungerer CRISPR bedst i de celler, hvor p53 ikke dur ordentligt, viser det nye studie.

Celler, hvor p53 ikke virker, er disponerede for kræft

Problemet er så, at de celler, hvor p53 ikke fungerer optimalt, desværre også er celler, som er disponerede for at udvikle sig til kræftceller.

Netop, fordi p53 normalt reparerer på DNA'et og sikrer, at cellen ikke udvikler sig i en uhensigtsmæssig retning.

Blandt andet skyldes næsten halvdelen af alle kræfttilfælde i æggestokkene, 43 procent af mave-tarmkræfttilfælde, 38 procent af lungekræfttilfælde og en tredjedel til en fjerdedel af mange andre kræfttilfælde dysfunktionelle p53-proteiner.

"Hvis disse celler transplanteres ind i patienter som en genterapi for en arvelig sygdom, kan cellerne være udgangspunktet for kræft, og det rejser spørgsmål vedrørende sikkerhed ved CRISPR-baserede genterapier."

Du kan læse mere om det andet studie, der konkluderer det samme som det svenske studie, i boksen under artiklen.

Forskere leder efter løsninger på problemet

Godt så, CRISPR kan utilsigtet men alligevel potentielt set lede til kræft, men ingen af forskerne mener alligevel, at det er en 'showstopper' for genteknologien.

For det første er de to studier kun indledende studier, der er lavet på celler, og forskerne ved ikke, om fundene også gælder i mennesker.

For det andet er forskerne allerede nu i gang med at finde ud af, hvordan de kan komme omkring problemerne.

Det betyder, at de blandt andet prøver at finde ud af, hvordan de effektivt kan rette i DNA'et i celler, hvor p53 fungerer.

Ifølge Emma Haapaniemi kan man blandt andet forestille sig, at man kan bruge p53-dæmpende medicin, så proteinet bliver sat ud af funktion, mens læger bruger CRISPR til at rette på generne.

"Før vi bruger teknologien på mennesker, skal vi lave noget mere forskning for at forstå og eliminere de potentielle bivirkninger, så både patienter og læger kan opveje fordele mod risici," siger hun.

CRIPSR virker måske kun dårligt på nogle celletyper

Rasmus O. Bak er enig i, at de to studier ikke er en showstopper for CRISPR.

Han peger blandt andet på:

At studierne ikke viser, at CRISPR rent faktisk leder til kræft, men blot at CRIPSR kan aktivere p53.

At studierne peger på, at det kun er i nogle celletyper, at problemer eksisterer. Han arbejder selv med stamceller i knoglemarven, og her er problemerne med ikke at kunne klippe i generne med CRISPR ikke så udtalte, som det er i andre celletyper.

CRISPR er stadig er i udviklingsfasen, så der kan justeres en masse ting i teknologien, før den er helt klar til brug i mennesker. Aktivering af p53 er kun én ud af mange forhindringer, som han er sikker på, forskere godt kan overkomme.

"Selvfølgelig giver sådan nogle studier nogle gode overskrifter, men jeg synes ikke, at der er så meget i det. Selvfølgelig skal vi se på problemet, inden vi går ind og piller ved noget af det allerhelligste i mennesket, hvilket er menneskets genom," siger Rasmus O. Bak.

Specielt to ting øger risiko for kræft i CRISPR-celler

En anden af forskerne bag det svenske studie fra Karolinska Institutet, professor Jussi Taipale, fortæller, at han også fortsat har store håb for CRISPRs fremtid.

Han forklarer, at risici vil være i forhold til antallet af celler, som man retter i. Derfor vil forskellige former for CRISPR-baseret genterapi komme med forskellige grader af risici.

De fleste potentielle CRISPR-baserede genterapier vil kun indebære lille risiko i forhold til den problemstilling med p53, som forskerne peger på.

Ifølge forskeren leder specifikt to ting til en øget risiko for kræft:

At rette på et stort antal celler ad gangen.

Benytte sig af en CRISPR-metode, som kun virker på et lille antal celler.

"Det er meget vigtigt at forstå, at CRISPR og genteknologi generelt er meget effektive forskningsværktøjer, som også har et enormt potentiale i forhold til medicin. Men på samme tid, som vi bevæger os fremad i den retning, skal det selvfølgelig gøres med de fornødne sikkerforanstaltninger," siger Jussi Taipale.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mavepuster til fremtidens genteknologi-håb: CRISPR kan muligvis give kræft

# data[].attributes.attachment_link.description
For nylig fik genteknologien CRISPR to mavepustere, da to uafhængige studier i det videnskabelige tidsskrift Nature Medicine indikerede, at det kan være forbundet med øget kræftrisiko at bruge CRISPR til at klippe rundt i menneskers gener med. Studierne er baseret på celler, ikke mennesker, men nyheden ramte firmaer bag håbefulde CRISPR-terapier mod forskellige sygdomme som et chok.

# data[].attributes.body
Kunne du tænke dig at have Spirillen som kæledyr? Eller hvad med Garfield? En ny klinik gør brug af genteknologi, så du kan bestemme, præcis hvordan dit kæledyr skal se ud.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
På den nye 'Build-A-Pet' klinik i Aarhus, kan man nu bestemme hvilken slags pels, hale eller kropstype, Fido skal have. De arbejder ud fra to forskellige dyr, hund og kat, som man kan designe helt ned i detaljen på størrelsen af ører og øjenfarve, fortæller biolog og zoolog Tobias Wang, der har været med til at starte klinikken op.

"Farver, kropsbygning og adfærd, det hele kan bestemmes igennem genetikken i dag, og hvorfor ikke lade folk få lige det kæledyr, der passer bedst til dem?" siger Tobias Wang, der nu skal til at sælge genmodificerede dyr til interesserede og kommende dyreejere.

Det hele startede med sorte mus og selvlysende katte

I Sydkorea skabte man i 2007 selvlysende katte gennem genetisk modificering. Dengang gjorde man det i forbindelse med et forskningsprojekt, hvor formålet i virkeligheden var at forske i AIDS hos katte, men den selvlysende sideeffekt satte gang i tanker hos de danske forskere.

"Når man kan lave katte selvlysende, så kan man selvfølgelig også lave dem gule, grønne eller lilla," siger Tobias Wang, der forsker i dyrefysiologi ved Institut for Bioscience på Aarhus Universet.

I starten af 2008 arbejdede de danske forskere på at isolere genet, der styrer produktionen af melanin hos laboratoriemus. De ville forsøge at gøre hvide mus sorte. Det lykkedes, og der gik ikke længe, før de forsøgte sig med gener fra andre dyr og andre farver.

Dovne hunde og katte uden kløer

Senere i projektet blev forskerne dog interesserede i at ændre dyrenes adfærd. De ville skabe husdyr, hvis adfærd passer til den moderne levevis i storbyen. Det gik ud på at skabe hunde, der ikke krævede meget hundeluftning og katte uden kløer.

"Vi fandt efterhånden ud af, at vi kan så meget mere med det her. Hvorfor stoppe ved udseendet, når vi også kan ændre adfærden?" siger Tobias Wang.

Han afsluttede projektet sidste år på Aarhus Universitet, og han har nu indgået en aftale om at starte dyreklinikken op i samarbejde med Det Jordbrugsvidenskabelige Fakultet ved Aarhus Universitet, som en måde at tjene penge hjem til universitetet på.

Genteknologi skaber sundere dyr end dyreavl

"Vi gør ikke noget, der kan gå ud over livskvaliteten hos dyrene. Vi holder os til at ændre æstetiske udtryk, men der skal ikke pilles ved noget, der kan give helbredsproblemer. Der har vi en klar etisk regel," siger Tobias Wang.

Han mener, at det er sikrere end gamle avlsmetoder, hvor man ikke kan være ligeså præcis, når man skal bestemme udfaldet.

Tobias Wang, der står bag den nye klinik, mener, at genetisk modificering er mere forsvarligt end den dyreavl, der har foregået inden for eksempelvis racehunde.

"Der er masser af hunderacer, der bliver født med snuder, de ikke kan trække vejret igennem, eller ben der er for korte, fordi de skal se ud på en bestemt måde, med genetisk modificering kan vi helt præcist bestemme udfaldet. Det kan man ikke være så sikker på, når man avler som i gamle dage," siger han.

Tobias Wang understreger, at de på klinikken siger nej til for vilde krav fra dyreejerne.

I fremtiden kan du få forhistoriske husdyr

For nylig genskabte forskere fra Australien fosteret fra en uddød frø, der er speciel, fordi den føder sine unger gennem munden. Det skabte stor debat, om man kan tillade sig at genskabe uddøde dyr, der muligvis ikke er tilpasset nutiden. Forskerne fra Australien argumenterede dog med, at frøens evne til at mindske mængden af mavesyre kunne komme til gavn for medicin til mennesker.

Det næste skridt for klinikken i Aarhus er, at de også gerne vil skabe kloner af uddøde arter, med henblik på at sælge dem til zoologiske haver, men også til kæledyrsejere med hang til det eksotiske.

"I dag betyder det ikke så meget, om dyret er tilpasset nutidens levevis, når de ikke skal leve i naturen alligevel. Vi ser det nærmere som en berigelse, at vi kan blive klogere på fortiden, og lade almindelige mennesker opleve, hvor fantastisk evolutionen har været," siger Tobias Wang Fra klinikken 'Build-A-Pet' i Aarhus.

Projektet har dog lange udsigter, da det er vanskeligt at skabe forudsætninger for forhistorisk liv, især når det gælder pattedyr.

"At genskabe en frø er en ting, men hvis vi skal genskabe pattedyr, så skal de bruge en rugemor, og det bliver noget af en udfordring," siger Tobias Wang.

Dyrene bliver dyre

Genteknologi er stadig meget omkostningsfuldt, og derfor bliver det heller ikke den menige dyreejer, der får mulighed for at designe sit eget kæledyr. I hvert fald ikke foreløbig.

"Det er et fuldstændigt nyt marked, og derfor koster det at udvikle. Men efterhånden, som vi får udviklet ny teknik på markedet, så tror jeg, det vil blive tilgængeligt for alle. Der skal trods alt kun meget lidt DNA til, før man kan klone det til et helt nyt individ," siger Tobias Wang.

Indtil videre er det altså kun jetsettet, der får muligheden for at se sine egne kreationer komme til live. 'Build-A-Pet' anslår, at der kommer til at gå i hvert fald fem år, inden prisen vil appellere til den gennemsnitlige dansker.

# data[].attributes.attachment_link.description
På den nye 'Build-A-Pet' klinik i Aarhus, kan man nu bestemme hvilken slags pels, hale eller kropstype, Fido skal have. De arbejder ud fra to forskellige dyr, hund og kat, som man kan designe helt ned i detaljen på størrelsen af ører og øjenfarve, fortæller biolog og zoolog Tobias Wang, der har været med til at starte klinikken op.

# data[].attributes.body
Hvis den markante opgradering af DNA-saksen CRISPR fungerer som håbet, kan den potentielt rette 89 procent af alle de genetiske fejl, der er årsag til sygdom blandt mennesker.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
CRISPR-teknologien har revolutioneret den måde, som forskere er i stand til at klippe og klistre i arvemasse på og på den måde justere funktionen af gener.

Dog har teknologien hidtil lidt under at være behæftet med en relativ stor fejlmargin, men det ser ud til at være slut nu.

Et internationalt forskerhold har nemlig videreudviklet CRISPR-teknologien, og hvis den viser sig at virke som håbet, bliver den meget mere anvendelig i forhold til at rette op på de genetiske fejl, der giver sygdom hos mennesker.

Faktisk er forbedringen så markant, at forskerne bag den mener, at de med teknologien kan rette 89 procent af de 75.000 identificerede genetiske fejl, som er årsag til sygdom.

Ydermere minimerer den videreudviklede teknologi, som forskerne kalder for 'prime editing', risikoen for at introducere nye genfejl i forsøget på at rette op på andre.

Det vækker håb i kampen mod arvelige sygdomme som seglcelleanæmi, der forårsager lav blodprocent, og cyctisk fibrose, som blandt andet medfører vejrtrækningsbesvær og hoste med opspyt.

"Sygdomme som blodsygdommen seglcelleanæmi, der skyldes en mutation i én enkelt af DNA'ets byggesten, eller cystisk fibrose, hvor nogle byggesten er blevet slettet, er gode kandidater til sygdomme, som kan kureres ved at lave meget præcise rettelser i DNA'et," fortalte David Liu, der er en af forskerne bag prime editing, på et pressemøde.

"Men det kræver metoder, som ikke kommer med høj risiko for at introducere nye genetiske fejl, og de metoder har vi ikke haft før nu," sagde David Liu, der arbejder ved Department og Chemistry and Chemical Biology på Harvard University, USA.

Prime editing er også beskrevet i et studie, der netop er præsenteret i det videnskabelige tidsskrift Nature.

Dansk forsker ville gerne selv være kommet på ideen

Det nye genetiske værktøj er så genialt og umiddelbart simpelt i sit koncept, at det ærgrer professor mso Jacob Giehm Mikkelsen fra Institut for Biomedicin ved Aarhus Universitet, at han ikke selv kom på ideen.

"Det er ret smart, og vi har selv arbejdet med nogle af de komponenter, som de har sat sammen for at lave prime editing, så jeg kan ikke lade være med at tænke på, om vi ikke selv burde være kommet på ideen," siger Jacob Giehm Mikkelsen, da Videnskab.dk fanger ham på telefonen.

Jacob Giehm Mikkelsen, der ikke har deltaget i forskningsarbejdet, pointerer dog, at det nye studie fortsat mangler nogle forskningsresultater, før man kan hæve armene helt op over hovedet.

Blandt andet er teknologien endnu ikke undersøgt i nogle terapeutisk relevante celletyper, eksempelvis blodstamceller, og før de forsøg er lavet og har vist, at prime editing også virker i dem, skal man fortsat være lidt forbeholdende.

"Men vi er meget tæt på de store armbevægelser. Det her kommer forskere til at kaste sig over, så vi kommer meget hurtigt til at finde ud af, hvad vi kan og ikke kan med den her teknologi," siger Jacob Giehm Mikkelsen.

Løser centralt problem med CRISPR

Hvis den nye teknologi viser sig at virke lige så godt som håbet, løser den centrale problemer ved den hidtidige CRISPR-teknologi.

For selvom CRISPR har været en revolutionerende præcis DNA-saks, er den stadig lidt klodset. I processen kan man derfor komme til at klippe i det forkerte stykke arvemasse eller sætte noget forkert DNA ind i stedet.

"Derfor kan man i forsøget på at rette op på en genetiske fejl komme til at lave nye," forklarer Jacob Giehm Mikkelsen.

Prime editing kommer rundt om dette problem ved at være mere præcis og elegant. Den klipper modsat CRISPR ikke begge DNA'ets to strenge over, men nøjes med at klippe i den ene DNA-streng.

Desuden har den nye teknik også en smart måde at indsætte nyt DNA på. Modsat CRISPR medbringer den nye 'gen-saks' ikke det færdige stykke DNA, der skal indsættes. Ifølge Jacob Giehm Mikkelsen er det ofte ineffektivt at indsætte fremmed DNA, så det er snedigt at lade være med at medbringe det.

I stedet medbringes et enzym kaldet 'revers transkriptase', der står for at oversætte og skabe det nye stykke DNA på stedet.
I boksen under artiklen kan du læse detaljerne om, hvordan den nye teknik ser ud til at være overlegen i forhold til den nuværende CRISPR-teknologi.
Rettet op på mere end 175 genetiske fejl

I det nye studie har forskerne afprøvet teknikken og ændret på mere end 175 mutationer i menneskeceller i laboratoriet.

Blandt andet har de rettet den genetiske fejl, som er årsag til seglcelleanæmi. Her har de byttet en forkert genetiske byggesten ud med den korrekte.

LÆS OGSÅ: CRISPR: Ny genteknologi revolutionerer videnskaben

De har også slettet de ekstra byggesten i DNA'et, som giver ophav til sygdommen Tay-Sachs, hvor nervecellerne i hjernen og rygraden bliver nedbrudt.

Tay-Sachs skyldes en fejl i det såkaldte HEXA-gen på kromosom 15, og når det enzym, som HEXA-genet laver, ikke bliver lavet korrekt, kan kroppen ikke nedbryde nogle giftige molekyler, der ender med at nedbryde nervecellerne.

Indtil videre har forskerne afprøvet prime editing på museceller og fire typer menneskeceller.

"Prime editing udvider substantielt mulighederne i genom-editering ved at kunne gøre noget, som hidtidige genetiske værktøjer ikke har kunnet gøre," siger David Liu.

LÆS OGSÅ: Sådan fungerer CRISPR

Allerede tilgængeligt for andre forskere

Jacob Giehm Mikkelsen fortæller, at han glæder sig til at afprøve det nye genetiske redskab.

Det kan han også komme til meget snart, fordi David Liu som mange andre forskere inden for CRISPR-feltet gør det nye materiale tilgængeligt for andre gennem Addgene, der er en platform, hvor forskere deler genetiske værktøjer.

"Jeg formoder, at vi allerede i næste uge kan bestille prime editing cas9-varianten og designe et guide-RNA, der er målrettet et sted på genomet, som jeg gerne vil arbejde med."

"Når forskere som David Liu gør tingene tilgængelige for andre forskere på den måde, betyder det også, at der hurtigt kommer en hel masse forskningsresultater på banen, så meget snart vil vi se det sande omfang af denne nyudvikling af CRISPR," siger Jacob Giehm Mikkelsen.

Jacob Giehm Mikkelsen skal allerede i denne uge til en stor kongres for genforskning i Barcelona, og her glæder han sig til at høre, hvad David Lius forskningsgruppe mere har brugt prime editing til.

"Det her har potentialet til at være noget, som rigtig mange mennesker kommer til at tale om," siger han.

LÆS OGSÅ: Kinesiske forskere: Verdens første genredigerede babyer er født

# data[].attributes.attachment_link.title
Forskere bringer CRISPR-teknologien op på et helt nyt niveau

# data[].attributes.attachment_link.description
CRISPR-teknologien har revolutioneret den måde, som forskere er i stand til at klippe og klistre i arvemasse på og på den måde justere funktionen af gener. Dog har teknologien hidtil lidt under at være behæftet med en relativ stor fejlmargin, men det ser ud til at være slut nu.

# data[].attributes.headline
Døve mus kan høre efter CRISPR-genterapi

# data[].attributes.subject
Døve mus kan høre efter CRISPR-genterapi

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
CRISPR-revolutionen drøner derudaf. Med den banebrydende gen-redigeringsteknik er det nu lykkedes at teste en behandling på mus mod arveligt betinget døvhed, og resultaterne er meget lovende.

Ved en relativt simpel behandling, hvor nyfødte mus sprøjtes i øret med CRISPR-komponenterne, kan forskerne slukke et 'sygt' gen, der ellers gør både mennesker og mus døve, og derefter vokser musene op i stand til at høre.

"Det er et meget interessant studie. Forestil dig, at man kan indføre de her ting på det rigtige punkt i øret, og så er den potte ude. Det er da helt fantastisk," siger professor Jacob Giehm Mikkelsen, som selv arbejder med CRISPR-genterapi ved Aarhus Universitet, til videnskab.dk.

En af verdens førende eksperter i forståelsen af den genetiske regulering af ørets udvikling, og vinder af Lundbeckfondens store Hjernepris i 2012, er også begejstret.

"Studiet er et markant skridt fremad i udviklingen af behandlinger mod døvhed," siger professor ved King's College i London, Karen P. Steel, som ikke selv har deltaget, til videnskab.dk.

"Der er ingen tvivl om at vores patienter håber på en behandling en dag," siger klinisk genetiker og professor ved Københavns Universitet, Rigshospitalet og Kennedy Centret i København, Lisbeth Tranebjærg, der har arbejdet med diagnostik og forskning i årsager til døvhed i 25 år, men ikke har medvirket i det nye studie.

Kan ikke behandle mennesker endnu

Inden man tænker, at al døvhed nu kan kureres med en simpel indsprøjtning i øret, er det vigtigt at understrege, at forskerne har undersøgt en meget speciel form for arveligt betinget høretab.

"Eksperimenterne viser, at der er basis for yderligere forskning, selvom langtidseffekten er ukendt, og selvom der henstår mange spørgsmål at afklare, herunder hvordan man kan få indsprøjtet stoffet på rette sted, og hvor ofte dette må ske," siger Lisbeth Tranebjærg.

Forskerne bag det nye studie har samtidig undersøgt effekten på helt nyfødte mus og det vil være mest interessant hvis behandlingen kan foretages på mus, der er voksne.

"Det næste nøgleskridt bliver at se på hørefunktionen, når behandlingen gives senere i udviklingen," siger Karen Steel.

Studiet er offentliggjort i det videnskabelige tidsskrift Nature, og forskeren bag, professor David Liu ved Harvard University, Broad Institute og

Howard Hughes Medical Institute i USA, medgiver, at der stadig er et stykke vej til behandling i mennesker.

"Men jeg er opmuntret af den imponerende bølge af fremskridt inden for feltet, og vi håber at bygge videre på de her fund med større, mere relevante, dyremodeller såvel som at teste udviklingerne til potentiel behandling for andre arveligt betingede sygdomme," siger David Liu.

Banebrydende ny genterapi på vej

Forskningen følger lige i halen på mange andre nye CRISPR-studier, der tilsammen tegner et billede af nært forestående CRISPR-genterapi på mennesker.

"Jeg tror, vi vil se de første CRISPR-behandlinger sidst i 2018 eller i 2019," siger Jacob Giehm Mikkelsen og peger på immunsygdommen SCID (Severe Combined Immunodeficiency) som den første.

Og der er mange andre på vej, f.eks. også behandlinger mod kræft, muskelsvind og arveligt betinget blindhed.

Nyt studie er banebrydende

De første behandlinger med CRISPR bliver en type behandlinger, hvor man tager celler ud af patientens krop og behandler dem, inden man sætter cellerne tilbage igen.

Her adskiller det nye studie sig ved, at forskerne ændrer cellerne, mens de stadig er inde i kroppen - og det er en langt større udfordring.

Den anden store ting, hvor studiet adskiller sig fra tidligere, er, at forskerne leverer CRISPR-maskineriet til cellerne på en meget enkel måde.

Traditionelt bruger man virus, men i stedet har Liu og kolleger udviklet en metode, hvor de blot pakker de essentielle CRISPR-dele ind i små fedtdråber, som selv finder ind i cellerne, når de sprøjtes ind i øret.

Så studiet er banebrydende, både fordi behandlingen virker direkte i kroppen, systemet er meget simpelt, og fordi forskerne i studiet undgår bekymringer for sikkerheden omkring virus-systemer.

Mutationer i gen spiller rolle for hørelsen

Forskerne har fokuseret på en bestemt form for arvelig døvhed, hvor mennesker begynder at miste hørelsen i barndommen og gradvist bliver fuldstændig døve som 10-15 årige.

Det skyldes mutationer i et gen kaldet Tmc-1, som menes at spille en kritisk rolle i hårcellerne i det indre øre.

Kort fortalt er hårcellerne de celler, der forvandler lydbølger til elektriske nervesignaler.

Hårcellerne omdanner lydbølgerne til elektriske signaler ved hjælp af hårlignende strukturer, som stritter op fra hårcellernes overflade og bøjer som siv i vandet, når lydbølgerne skyller ind mod øret.

Ved roden af hvert hår danner en samling proteiner en ion-kanal, som omsætter bevægelserne til elektriske ionstrømme.

Det er den kanal, Tmc-1 er en del af.

Brugte døve Beethoven-mus med dominant gen

Liu og kolleger har brugt en dyremodel for den menneskelige lidelse. Modellen kaldes 'Beethoven-musen' efter komponisten Ludwig van Beethoven, der tragisk mistede hørelsen som voksen.

Beethoven-musen har en mutation i Tmc-1, hvilket gør den særligt velegnet til studiet.

"Det er en dominant mutation, det vil sige, at blot én mutant-kopi af Tmc-1 genet fører til fremskridende tab af hørelsen hos både mus og mennesker - også selv om dyret eller mennesket samtidig har en normal kopi af Tmc-1 genet," siger David Liu og henfører dermed til, at at vi har to kopier af Tmc-1 - en fra hver forælder.

De molekylære detaljer er langt fra forstået til bunds, men pointen er, at musene har en 'syg' og en rask kopi af Tmc-1, så Liu og kolleger kan nøjes med at fjerne det syge gen, hvilket er meget enklere end at rette mutationen.

CRISPR/Cas9 var ideelt værktøj

CRISPR/Cas9 genredigeringsværktøjet er ideelt til opgaven - det består kort fortalt af en DNA-saks med en RNA-'guide', som placerer saksen på arvematerialet, hvor den skal klippe.

Kunsten er at designe 'guiden' rigtigt, så DNA-saksen klipper præcist. Ikke mindst i det her tilfælde, hvor det normale og det syge gen kun adskiller sig af ét enkelt DNA-bogstav.

"Jeg ville nok have været ret skeptisk over for, om det virkede på forhånd," siger Jacob Giehm Mikkelsen.

Normalt vil forskerne også have en skabelon med, som cellen bruger til at reparere DNA'et efter, men den har Liu og kollegerne sparet væk, fordi de ikke skulle korrigere det dominante Tmc-1-gen, men ødelægge det.

I cellekulturer testede Liu og kollegerne fire forskellige 'guides' og fandt én som virkede rigtig godt.

Døve mus kunne forskrækkes af høje lyde

Men den store test var, om det kunne ændre noget i musene.

De pakkede 'guiden' og 'saksen' ind i mikroskopiske fedtpartikler kaldet liposomer og sprøjtede så meget (eller lidt), der kunne være, ind i ørerne på små, nyfødte Beethoven-museunger.

Herefter ventede de.

"Vi blev vildt begejstrede - specielt da vi så, at hørelsen var bevaret i det injicerede øre men ikke i det uinjicerede øre på den samme mus, og især, fordi vi ikke anede, hvor godt de lovende celle-resultater ville overføres til levende mus," siger David Liu.

Studiet gik over al forventning, og hårcellerne, som ellers ville være visnet væk, overlevede i de ører, som havde fået liposompakkerne i fedtdråberne, og så normale ud, både i form og antal.

Hvad vigtigere var, at forskerne kunne vise, at de behandlede mus også kunne høre - de blev f.eks. skræmt af høje lyde, som Beethoven-mus normalt slet ikke reagerer på, og også mere sofistikerede test bekræftede, at hørelsen var markant forbedret.

Genterapi mod 5.000 sygdomme

Overordnet er studiet et vigtigt skridt frem på vejen mod behandlinger for mere end 5.000 forskellige sygdomme, der skyldes mutationer i et enkelt gen.

Selv om man har kendt de genetiske årsager, er det først nu, at den viden kan omsættes til behandling, og det satses der stort på over hele verden.

"Der er i den grad investeret i det her CRISPR-genterapi, så jeg er ikke i tvivl om, at vi ser de første behandlinger snart," siger Jacob Giehm Mikkelsen.

"Vi ser også, at flere og flere læger bliver interesserede i det her, så de, der behandler, synes også, det er spændende - ikke kun os, der laver det basale i laboratorierne."

# data[].attributes.attachment_link.title
Døve mus kan høre efter CRISPR-genterapi

# data[].attributes.attachment_link.description
CRISPR-revolutionen drøner derudaf. Med den banebrydende gen-redigeringsteknik er det nu lykkedes at teste en behandling på mus mod arveligt betinget døvhed, og resultaterne er meget lovende. Ved en relativt simpel behandling, hvor nyfødte mus sprøjtes i øret med CRISPR-komponenterne, kan forskerne slukke et 'sygt' gen, der ellers gør både mennesker og mus døve, og derefter vokser musene op i stand til at høre.

# data[].attributes.headline
Regnbuefarvet zebrafisk gør os klogere på hudens heling

# data[].attributes.subject
Regnbuefarvet zebrafisk gør os klogere på hudens heling

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Udryddelsen af arter kaster en lang skygge. Hvilke konsekvenser har drontens uddøen haft for Mauritius?

Ved at se på tidligere perioder med bratte forandringer i klimaet, kan vi lære noget om, hvordan de nuværende, menneskeskabte ændringer påvirker...

En læser undrer sig over, hvorfor træer af samme sort har grønne, gule eller endda slet ingen blade - på samme tid.

# data[].attributes.attachment_link.title
Regnbuefarvet zebrafisk gør os klogere på hudens heling

# data[].attributes.attachment_link.description
Udryddelsen af arter kaster en lang skygge. Hvilke konsekvenser har drontens uddøen haft for Mauritius? Ved at se på tidligere perioder med bratte forandringer i klimaet, kan vi lære noget om, hvordan de nuværende, menneskeskabte ændringer påvirker... En læser undrer sig over, hvorfor træer af samme sort har grønne, gule eller endda slet ingen blade - på samme tid.

# data[].attributes.headline
Skal vi udrydde uønskede arter med genteknologi?

# data[].attributes.subject
Skal vi udrydde uønskede arter med genteknologi?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Se forskere debattere: Skal vi udrydde uønskede arter med genteknologi?

Forskere debatterede 26. april, om vi skal bruge genteknologi til eksempelvis at udrydde malariamyg, selvom det kan få uforudsete konsekvenser, når vi roder med gener i naturen. Videnskab.dk optog hele debatten på video, som du kan se her.

Skal vi bruge de nye genteknologier gene drive og CRISPR til at udrydde uønskede arter?

Det lyder umiddelbart smart, men teknologierne vækker samtidig bekymring for, om der kan ske noget uforudsigeligt og uønsket i naturen, når vi roder med generne.

"Vi skal bygge fremtiden på ny teknologi, men vi skal gøre det med omtanke og med blik for de problemer, der kan komme. Derfor skal vi tage de etiske diskussioner i et åbent rum for at finde vores fælles ståsted, så vi kan bruge teknologien til at skabe en bedre fremtid," sagde uddannelses- og forskningsminister Søren Pind, der via video-link deltog i et debatarrangement, som du kan se video af herunder.

Gene drive er en genteknologi, der gør det muligt at ændre permanent på arveanlæggene i dyr og planter.

Læs mere om gene drive i artiklen Forskere vil udslette malaria med kontroversiel teknologi

CRISPR er kort fortalt en DNA-saks, der kan klippe i gener fra alle tænkelige organismer og dermed f.eks. udbedre fejl og manipulere.

Du kan læse mere om, hvordan CRISPR fungerer i denne artikel.

Debatarrangementet blev arrangeret af Etisk Råd, der netop har udsendt en udtalelse om det kontroversielle spørgsmål og de dilemmaer, som gene drive og CRISPR fører med sig. Etisk Råd har i samarbejde med Forskningens Døgn desuden netop udgivet nyt undervisningsmateriale om gene drive.

Udtalelsen og det nye undervisningsmateriale blev præsenteret på Roskilde Gymnasium, hvor forskere fortalte om teknologien og diskuterede de etiske implikationer, som teknologien rejser

Det hele løb af stablen onsdag 26. april 2017 kl. 8.10-10.00 og blev livestreamet herunder, hvor du nu kan se en genudsendelse af hele debatten.

Program

8.10

Velkommen - Uddannelses- og forskningsminister Søren Pind

8.15

Velkommen - Formand for Det Etiske Råd, Gorm Greisen

8.20

Gene drives - how to modify mosquitoes using genedrive and CRISPR - Andrew Hammond, Research associate ved Imperial College, London

8.35 Bør vi bruge gene drives?

8.35

Mickey Gjerris, lektor i bioetik, Københavns Universitet (skeptisk position)

8.45

Thomas Ploug, professor i anvendt etik, Aalborg Universitet København (optimistisk position)

8.55

Debat mellem panel og salen + via streaming

9.50

Kommentar - formand for Folketingets Udvalg vedr. Det Etiske Råd, Karen Klint

9.55

Afrunding, rektor for Roskilde Gymnasium, Henrik Nevers

10.00 Slut

Sådan forholder Etisk Råd sig til gene drive

Etisk Råd har taget stilling til, om vi bør bruge gene drive og CRISPR til at fjerne uønskede arter. Rådet har netop offentliggjort en udtalelse om spørgsmålet, og opsummeret lyder rådets anbefalinger sådan her:

Det Etiske Råds medlemmer er enige om, at genmodifikation kombineret med gene drives endnu ikke er moden til at blive taget i brug til forsøg på udryddelse af uønskede arter, og at det er en teknologi, som under alle omstændigheder ikke vil kunne tages i brug uden omfattende godkendelses- og kontrolsystemer, herunder grundige afvejninger af risici og konsekvenser for økosystemer og forsøgsudsætninger og evalueringer i hvert enkelt tilfælde.

Medlemmerne er også enige om, at forskningen i gene drives bør fortsætte, fordi det under alle omstændigheder er vigtigt at forske i tiltag til neutralisering af 'løbske' organismer, så man om nødvendigt kan modgå eventuelle fjendtlige anvendelser af teknologien. Desuden er det nødvendigt, at såvel nationale politikere som internationale fora forholder sig til, om den eksisterende lovgivning er tilstrækkelig, og styrker reguleringen hvor det er nødvendigt.

Endelig er medlemmerne enige om, at det er vigtigt fortsat at forske i alternativer til anvendelse af gene drives, og at det mindst indgribende alternativ altid bør vælges. Arbejdet med gene drive må ikke svække de indsatser der allerede gøres for at løse de sygdoms- og dødelighedsproblemer det drejer sig om. Gene drive må ikke forstås som en 'silver-bullit' der tillader, at man på andre måder lader de befolkninger, det drejer sig om, i stikken.

Medlemmerne er dog delt i forhold til, om de fordele, teknologien kunne give, berettiger, at man på sigt, når forskning og forsøgsudsætninger er gennemført tilfredsstillende, tager teknologien i egentlig anvendelse. To medlemmer finder det for tidligt at tage principiel stilling til vilkårene for evt. ibrugtagning af teknologien.

Videnskab.dk Podcast

Lyt til vores seneste podcast herunder eller via en podcast-app på din smartphone.

Mere om Genetik

Menneskets vugge stod på saltsletterne lidt syd for Zambezifloden i Botswana og ikke i Østafrika, konkluderer forskere ud fra stor genetisk analyse.

Teknologien kan potentielt rette 89 procent af alle de genetiske fejl, der er årsag til sygdom blandt mennesker.

Selvom der ikke er et enkelt, afgørende gen, ser et væld af genvarianter dog ud til at spille en lille rolle for vores seksuelle præferencer.

# data[].attributes.attachment_link.title
Se forskere debattere: Skal vi udrydde uønskede arter med genteknologi?

# data[].attributes.attachment_link.description
Se forskere debattere: Skal vi udrydde uønskede arter med genteknologi? Forskere debatterede 26. april, om vi skal bruge genteknologi til eksempelvis at udrydde malariamyg, selvom det kan få uforudsete konsekvenser, når vi roder med gener i naturen. Videnskab.dk optog hele debatten på video, som du kan se her.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
KORT NYT FRA UDLANDET
I flere årtier har man forsøgt at bekæmpe HIV-virussen, desværre uden det helt store held.

Men nu har et hold forskere måske fundet løsningen. De har udviklet en ny genmanipulations-teknik, som kan blokere HIV-virussen fra menneskets immunsystem. Det skriver Time.

Chad Cowan og Derrick Rossi fra department of stem cell and regeerative biology, Harvard University, står i spidsen for det nye forskningsprojekt, der netop er blevet publiceret i Cell Stem Cell.

Her argumenterer forskerne for, at med den nye teknik, som de kalder CRISPR (clustered, regularly interspaced, palindromic repeats) kan de manipulere blodcellers genomer til at være resistente overfor HIV-virussen. Teknikken fjerner simpelthen CCR5-receptorerne i cellerne, der er de proteiner, som HIV hager sig fast i. Uden dem, bliver cellerne immune overfor HIV-virussen.

"Vi fjerner simpelthen cellernes døråbning, så HIV-virussen ikke har adgang til dem," siger Chad Cowan til Time.

Teknikken er indtil nu kun blevet testet på dyr, men forskerne mener, at de er klar til at afprøve teknikken på forsøgspersoner indenfor fem år.

Læs også:

Dansk HIV-forskning vækker opsigt i udlandet

Dansker vil genmanipulere stamceller for at bekæmpe HIV

Ovenstående er udvalgt og resumeret af Videnskab.dk, men redaktionen har ikke udført selvstændig research. Gå til den oprindelige kilde for flere detaljer.

Af Nyhedsvagt /redaktionen

# data[].attributes.attachment_link.description
KORT NYT FRA UDLANDET I flere årtier har man forsøgt at bekæmpe HIV-virussen, desværre uden det helt store held. Men nu har et hold forskere måske fundet løsningen. De har udviklet en ny genmanipulations-teknik, som kan blokere HIV-virussen fra menneskets immunsystem. Det skriver Time.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
5. juli 1996 blev lammet, Dolly, født i Skotland ved Roslin Instituttet, som det første pattedyr klonet fra en voksen celle.

Syv måneder senere - mandag 24. februar 1997 - brød en mediestorm løs, da den britiske avis, The Observer, bragte nyheden, få dage før den skulle offentliggøres i en videnskabelig artikel.

Dolly var en skelsættende videnskabelig bedrift, men mediestormen handlede ikke om fårets fødsel. Den handlede om os selv:

For når videnskabsmændene kunne skabe en fuldstændig kopi - en klon - af et får, hvornår ville de så ikke skabe kloner af mennesker?

Kunne man klone Einstein, Mozart og Hitler, eller kunne forældre få børn tilbage, som de tragisk havde mistet?

Mange var bekymrede over, om forskere nu ville til at lege Gud.

"Dolly satte debatten om kloning på dagsordenen og betød, at vi fik regulering på området," siger etiker og professor Thomas Ploug ved Aalborg Universitet.

Uheldig infektion førte til Dolly

Dolly rystede biologien

I dag, 20 år senere, er kloning næsten glemt i offentligheden og blevet en niche i forskningsverdenen.

Videnskabeligt har Dolly dog sat et kæmpe aftryk på det biologiske landskab frem til i dag.

"Dolly rystede biologien, for den viste, at noget, der stod på en af de første sider i lærebogen om biologi, ikke var sådan alligevel," siger professor Henrik Callesen på Forskningscenter Foulum ved Aarhus Universitet, som bl.a. har klonet grise med samme teknik som Dolly.

Den skelsættende videnskabelige bedrift med Dolly bestod i at skabe et levende får fra en fuldt specialiseret celle af et voksent får.

Mange mente dengang, at hele processen fra æg til voksent individ var en envejsproces, og at cellerne sågar skilte sig af med de dele af arvematerialet, som de ikke havde brug for i deres færdige funktion som f.eks. yvercelle.

Med Dolly smeltede forskerne ved Roslin Instituttet kromosomerne fra en yvercelle sammen med en ægcelle, hvis egne kromosomer var fjernet, og derpå implanterede de ægget i en rugemor.

Dermed viste fødslen af Dolly, at man så at sige kan skrue tiden tilbage for en voksen celle og lade den starte helt forfra som et befrugtet æg, der deler sig, udvikles og bliver født på ny.

"Det viste helt tydeligt, at der sker noget i det miljø, der er i ægget, som betyder, at fuldt specialiserede celler nulstilles eller reprogrammeres. Vi ved, at der er kemiske modifikationer af arvematerialet, når celler blive specialiserede, og at det skulle forsvinde igen i ægget, var meget overraskende," siger professor Jacob Giehm Mikkelsen, der forsker i genterapi ved Aarhus Universitet.

Forskningen gav et helt nyt fokus på, hvad celler kan, og sammen med tre andre gennembrud har Dolly sat en dagsorden for den biomedicinske forskning, der fortsætter den dag i dag.

Stamceller skal være menneskeligt reservelager

Dolly fik forskere over hele verden til at tænke mere over, hvad der kunne være de 'magiske' ingredienser i ægget.

Den japanske stamcelleforsker og nobelprisvinder fra 2012, Shinya Yamanaka, var en af de forskere, der blev ansporet af Dolly.

Han blev overbevist om, at det måtte være muligt at skubbe voksne hud- og blodceller tilbage til en fosterlignende tilstand.

Sammen med kolleger satte han jagten ind, og i 2006 lykkedes det at finde en kombination af vækstfaktorer og hormoner, der kunne inducere fostertilstanden i hudceller.

Det gennembrud fik han nobelprisen for, og siden er teknikken forfinet endnu mere med målet om at skabe en sundhedsvidenskabelig revolution:

Med teknikken vil man kunne forvandle hudceller til personlige reservedelslager.

Den vision trækker et spor tilbage til Dolly, hvor man diskuterede den såkaldte terapeutiske kloning.

Her forestillede man sig at klone en hudcelle fra en patient og skabe et embryon, hvis stamceller i princippet kunne anspores til at erstatte celler, der var gået til grunde.

Med de inducerede stamceller slap man uden om terapeutisk klonings etiske dilemma om at skabe et embryon - et potentielt menneske - for derefter at destruere det.

Siden har vejen med de inducerede stamceller dog vist sig mere udfordrende end antaget og er ligesom terapeutisk kloning lagt på hylden.

Stamcelleterapi influerede kortlægningen af vores genom

Men ideen om stamcelleterapi er i høj grad stadig i live og kraftigt influeret af det måske mest skelsættende gennembrud siden Dolly:

Kortlægningen af det menneskelige genom.

Ligesom kloning og stamceller spiller genomet ind i den genetiske biologiske forståelse af os selv og grundlaget for mange sygdomme.

I dag kortlægger forskerne tusindvis af genomer fra individuelle mennesker, der giver indblik i betydningen af små varianter i generne for forskellige træk, inklusiv tilbøjeligheden til at udvikle sygdomme.

Med den viden er forskerne godt i gang med at udvikle stamcellebehandlinger, hvor man udtager stamceller fra knoglemarven og laver genetiske ændringer, inden man sætter stamcellerne tilbage i patienten.

Dermed kan man behandle forskellige blodsygdomme, f.eks. immundefekter.

CRISPR kan rette menneskehedens arvemateriale

Det tredje store gennembrud er udviklingen af en helt ny og allerede meget omtalt metode til at redigere i vores arvemateriale kaldet CRISPR-Cas9.

Metoden giver forskerne en hurtig og enkel måde at skrive og rette i koden for vores gener, så man kan fjerne genetiske fejl.

Kinesiske forskere har for nyligt vist, at det er muligt at rette i menneskelige embryoner og f.eks. skrive en arvelig sygdom ud af arvematerialet eller skabe immunitet mod HIV.menneskeheden," siger Thomas Ploug.

Men ligesom med kloningen af Dolly har de kinesiske CRISPR-embryoner ført til en ophedet, global debat om det etisk forsvarlige i at manipulere med menneskets arvemasse.

De kinesiske eksperimenter viser nemlig, at CRISPR ikke bare kan ændre generne i det enkelte individ, men også i alle individets kommende børn og de efterfølgende generationer.

CRISPR indeholder en glidebaneproblematik

CRISPR har derfor skabt en debat om, hvorvidt mennesket så at sige bør holde sig fra at 'lege Gud' med arvemassen for alle fremtidige generationer.

"Der er ikke tvivl om, at man sagtens kan forestille sig anvendelser med CRISPR, som er entydigt gode og til gavn for mennesket og

"Men der er en glidebaneproblematik med at skelne mellem grænsen mellem sygdomsbehandling og så noget, som er mere optimering af mennesket," tilføjer han.

Sammenlignet med debatten om Dolly er det ikke så entydigt, at CRISPR-genmanipulerede mennesker er noget, man skal undgå, som kloning af mennesker var for 20 år siden.

"Med CRISPR er der er ikke så store risici længere, og anvendelsen bliver meget mere fokuseret. Hvis vi kan minimere de sikkerhedsrisiko, der er, tror jeg, at det bliver svært at begrænse den her teknologi, fordi den har så stort et sundhedsmæssigt potentiale," siger Thomas Ploug.

Genetisk manipulerede mennesker bliver virkelighed

Skal forskerne se 20 år frem i tiden, tror de, at genetiske manipulerede mennesker bliver en realitet.

"Ja, det vil jeg helt sikkert sige, og jeg tror ikke, der går 20 år, før vi ser fødslen af det første menneske, som er genetisk modificeret med CRISPR," siger Thomas Ploug.

Hvor man for 20 år siden entydigt tog afstand fra menneskelig kloning, kan forskerne i dag forestille sig, at der er situationer, hvor CRISPR kan anvendes.

"Hele den her udvikling er et godt eksempel på, hvordan vores etik er med til at regulere teknologiens udvikling," siger Thomas Ploug.

"Etikere er ikke teknologifjendske eller nogle, der bare vil begrænse udviklingen, men vi vil sørge for, at vi får en etisk forsvarlig udvikling af teknologien. For selvfølgelig skal de her teknologier udvikles og anvendes, men de skal udvikles på den rigtige måde."

# data[].attributes.attachment_link.title
Dolly 20 år senere - kloning afløst af CRISPR og stamceller

# data[].attributes.attachment_link.description
5. juli 1996 blev lammet, Dolly, født i Skotland ved Roslin Instituttet, som det første pattedyr klonet fra en voksen celle. Syv måneder senere - mandag 24. februar 1997 - brød en mediestorm løs, da den britiske avis, The Observer, bragte nyheden, få dage før den skulle offentliggøres i en videnskabelig artikel.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En ny gen-teknologi har fået stor fokus de seneste par år.

Navnet er CRISPR/Cas9, og teknologien tog overskrifterne i flere internationale medier i april, da kinesiske forskere brugte denne meget potente teknologi til som de første i verden at ændre på et menneskefosters gener.

Kort fortalt er CRISPR en DNA-saks, der meget præcist og billigt kan klippe i gener fra alle tænkelige organismer (Du kan læse mere om selve teknologien i artiklen Sådan fungerer CRISPR).

Forskere over hele verden har kastet sig frådende over CRISPR-teknologien, der giver dem mulighed for nemt og billigt at ændre på gener i alt fra bakterier og byg til mus og mennesker.

Jacob Giehm Mikkelsen forsker i CRISPR-teknologi ved institut for Biomedicin på Aarhus Universitet, og han fortæller, at det lige nu går så stærkt, at han selv har svært ved at følge med.

"Havde du spurgt mig for et år siden, ville jeg have sagt, at der ville gå lang tid, før nogen ville ændre på generne i et menneskefoster. Det er allerede sket nu, og det er blevet båret frem af en voldsom udvikling, som vi ikke ved, hvor ender. Jeg får dagligt en stak mails, der har med CRISPR at gøre, så der er ufattelig stor interesse for teknologien," siger Jacob Giehm Mikkelsen.

CRISPR/Cas9 var blandt de mest betydningsfulde videnskabelige fremskridt i 2013, da teknologien stadig var i sin spæde start. Det blev teknologien kåret til af begge de meget prestigefyldte videnskabelige tidsskrifter Nature og Science.

En ny DNA-saks til 100 kroner

Den store revolution ved CRISPR/Cas9 er, at teknologien er meget præcis og ekstrem billig.

For ganske få år siden kostede det 100.000 kroner at få lavet et protein, der kunne klippe et specifikt sted i genomet. De høje omkostninger gjorde, at der gik meget forskning forud for bestillingen af et sådan protein, da fejl var dyre.

Med CRISPR-teknologien er prisen for en DNA-saks reduceret til kun 100 kroner, og derfor kan forskere langt billigere og på pludselige indskydelser klippe og klistre i alle mulige organismers genomer.

Forskerne kan slå gener i stykker, de kan udbedre fejl, de kan lave ændringer, og de kan manipulere. Kun fantasien sætter grænsen.

CRISPR er oplagt til stamcelleterapi

Ifølge Jacob Giehm Mikkelsen kan CRISPR-teknologien bruges flere oplagte steder nu og i fremtiden.

For det første vil teknologien være oplagt til at blive brugt stamcelle-terapeutisk.

Her kan man eksempelvis forestille sig, at læger udtager knoglemarv eller blodstamceller fra en patient med en specifik blod- eller immunsygdom.

I laboratoriet kan specialister udbedre de genetiske fejl i blodet, hvorefter de ændrede stamceller tilbageføres til patienten, der herefter bliver kureret.

"Fordelen er, at man har de forskellige komponenter uden for kroppen. Det vil sige, at man undervejs kan vurdere, om behandlingen virker efter hensigten. CRISPR-teknologien har helt klart potentialet til at have en terapeutisk fremtid," siger Jacob Giehm Mikkelsen.

På Harvard University er forskere i gang med et forskningsprojekt, hvor de forsøger at bruge CRISPR/Cas9 til at kurere HIV ved at ændre på de proteiner i blodet, som HIV bruger til at kommer ind i cellerne.

Du kan læse mere om denne forskning i artiklen ' Ny genteknologi kan måske bekæmpe HIV '.

Uundgåeligt at genmanipulere sygdomme væk

Et andet og mere vidtrækkende potentiale for CRISPR-teknologien er udbedring af genetiske fejl i de tidlige fosterstadier og dermed behandling af sygdomme i ufødte børn.

Det kan dreje sig om udbedring af genetiske fejl, der resulterer i eksempelvis cystisk fibrose, muskelsvind eller dødelige blodsygdomme.

Tilbage i april prøvede de kinesiske forskere netop at fjerne en genetisk defekt i et foster, som ville have resulteret i en dødelig blodsygdom.

Vi er der, hvor vi bliver nødt til at finde ud af, hvad man må og ikke må gøre med CRISPR-teknologien. Når man begynder at forbedre på ufødte fostre, spiller man i nogen grad hazard med de kommende generationer.

Jacob Glehm Mikkelsen, Aarhus Universitet

De kinesiske forsøg udløste et sandt ramaskrig, men ifølge Jacob Giehm Mikkelsen kan vi lige så godt vende os til tanken om, at folk vil genmanipulere ufødte fostre.

"Det er en udvikling, som vi skal forsøge at kontrollere politisk, men det er svært at finde fælles fodslag på tværs af landegrænser og verdensdele. Det er nok uundgåeligt, at CRISPR kommer til at blive brugt til at korrigere for sygdomme allerede i fosterstadiet. Og det selvom æg-sortering allerede i dag giver mulighed for at fravælge æg eller mutationer, der indeholder eller vil resultere i en alvorlig sygdom," siger Jacob Giehm Mikkelsen.

Kan genmanipulere ufødte børn

Det store spørgsmål er ifølge Jacob Giehm Mikkelsen, om det også vil blive normen at forbedre et foster med egenskaber, som hverken mor eller far har.

Det kan eksempelvis være, at nogle mennesker ønsker at berige deres ufødte barn med et gen, der beviseligt sænker risikoen for åreforkalkninger.

Det kan også dreje sig om gener for høj intelligens eller gener for øget koncentrationsevne.

"CRISPR-teknologien bliver solgt som en mulighed for at udbedre genetiske fejl, men det er klart, at teknologien også gør det muligt at forbedre. Det er allerede muligt i dag, og der skal nok være nogle forskere, som på et tidspunkt går ud af den vej. Nogen kommer også til at gå over stregen," forudser Jacob Giehm Mikkelsen.

Kan ændre på de kommende generationer

Problemet ved at forbedre på ufødte fostre er blandt andet, at man også ændrer på kønscellerne og dermed også på de kommende generationers arvemateriale.

Ifølge Jacob Giehm Mikkelsen har CRISPR-teknologien indhentet fiktionen, og derfor er der netop nu en diskussion omkring, hvorvidt man skal have internationale regler for brugen af teknologier som CRISPR/Cas9.

"Vi er der, hvor vi bliver nødt til at finde ud af, hvad man må og ikke må gøre med CRISPR-teknologien. Når man begynder at forbedre på ufødte fostre, spiller man i nogen grad hazard med de kommende generationer. Det er en meget relevant diskussion, man bliver nødt til at have internationalt på det højeste plan," siger Jacob Giehm Mikkelsen.

CRISPR-mus giver bedre forskning

CRISPR/Cas9 kan også bruges til at ændre på andet end mennesker og menneskefostre.

Eksempelvis bruger flere laboratorier teknologien til at lave genmanipulerede mus til medicinske forsøg.

Det kan være, at forskere skal bruge forsøgsmus med specifikke genetiske fejl til at studere en given sygdom.

Med CRISPR-teknologien kan laboratorierne nemt og billigt lave de genetiske ændringer i musene.

"Det er en kæmpe gevinst for forskningen, at man nu meget nemmere end tidligere kan designe forsøgsorganismer med præcis de genetiske fejl, som man vil kigge på. Det kan blandt andet være, at forskere vil se på, hvordan forskellige genetiske variationer har en effekt på, hvor godt medicin virker. Det kan man gøre nu på en nem og billig måde," siger Jacob Giehm Mikkelsen.

Kan skabe bedre afgrøder

CRISPR bliver allerede nu brugt i stor stil til at manipulere og skabe organismer til industriel brug.

Det drejer sig blandt andet om manipulering af afgrøder, så de producerer mere eller er bedre i stand til at modstå tørke.

I artiklen ' Dansk forsker: Økologer burde elske ny GMO-teknik ' fortæller en dansk forskergruppe, hvordan CRISPR-teknologien kan udnyttes til at skabe egenskaber i afgrøder, så de er langt mere robuste og ikke kræver sprøjtegifte for at kunne modstå skadedyr.

Det vil være en kæmpe gevinst for de økologiske landbrug, som dog indtil videre siger nej.

CRISPR-teknologien bliver også brugt til at manipulere med generne i bakterier og gærsvampe, så de bliver mere effektive til, hvad de nu end laver.

Det kan eksempelvis dreje sig om insulinproduktion.

"Hvis man ved, hvilken genetisk ændring, man vil have, kan man få det med CRISPR. Har man lyst til at lave vilkårlige ændringer og se, hvad der kommer ud af det, kan man også gøre det. CRISPR er et meget alsidigt værktøj," siger Jacob Giehm Mikkelsen.

# data[].attributes.attachment_link.description
En ny gen-teknologi har fået stor fokus de seneste par år. Navnet er CRISPR/Cas9, og teknologien tog overskrifterne i flere internationale medier i april, da kinesiske forskere brugte denne meget potente teknologi til som de første i verden at ændre på et menneskefosters gener.

# data[].attributes.headline
Gener har indflydelse på, hvor vi sætter vores kryds 

# data[].attributes.subject
Gener har indflydelse på, hvor vi sætter vores kryds 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jo, du har stadig en fri vilje. Og nej, ikke alt er forudbestemt ud fra den DNA-bagage, du er blevet født ind i livet med.

Ikke desto mindre viser ny forskning fra blandt andet Syddansk Universitet, at vores gener gemmer på forklaringen på op mod 60 procent af vores politiske handlinger: Hvem vi stemmer på, hvor engagerede vi er i politik og hvilken ideologi vi sympatiserer med.

Resultatet udspringer fra et gigantisk studie af 12.000 tvillingepar og er accepteret til udgivelse i tidsskriftet Behavior Genetics. Forskningen er intet mindre end en lille bombe under den gældende videnskabelige forståelse af, hvad der påvirker vores kryds på valgdagen, mener én af de danske forskere bag undersøgelsen .

"Vi synes jo selv, at det er et stort resultat. Viser det sig, at det her er rigtigt i dyb filosofisk forstand - altså sandt - så har socialvidenskaberne hidtil overset en vigtig variabel i forklaringen af menneskelig adfærd, nemlig biologi."

"Det er selvfølgelig enormt spændende, for så taler vi om, at vi stille og roligt skal i gang med et paradigmeskifte og have kalibreret vores modeller til også at inddrage biologiske forhold," lyder det fra Robert Klemmensen, som er professor ved Institut for Statskundskab ved Syddansk Universitet (SDU).

Resultat chokerede forskerne

Robert Klemmensen har sammen med professor Asbjørn Sonne Nørgaard fra SDU og andre kolleger fra blandt andet Danmark og USA stillet spørgsmål til tusindvis af enæggede og tveæggede tvillinger i Danmark, USA, Australien, Sverige og Ungarn for at kortlægge deres syn på politik.

Studiet viser grundlæggende, at enæggede tvillinger - der har 100 procent identiske gener - svarer langt mere ens på spørgsmål om for eksempel omfordeling, politisk deltagelse, frihed og lighed, end tveæggede tvillinger - med færre ens gener - gør.

Da tvillingepar generelt vokser op i samme miljø, må forskellen på de to grupper kunne tilskrives arvelighed, ræsonnerer forskerne. Formodningen bliver kun styrket af, at forskerne fandt stort set sammenfaldende tendenser i forskellige befolkningsgrupper.

"Det chokerede os at se, hvor ens resultaterne var på tværs af alder og landegrænser. Undersøgelsens tvillinger fra Danmark var på mellem 20 og 40 år, mens dem fra Minnesota var i 50'erne. Alligevel er de estimater, vi får ud om politisk ideologi og politisk deltagelse, stort set ens. De var så ens, at vi dårligt troede på dem," siger Robert Klemmensen, der også har arbejdet sammen med Kaare Christensen fra Dansk Center for Aldringsforskning (SDU) og Det Danske Tvillingeregister.

"Vi leverer bevis for, at arvelighed spiller en rolle i vores valg"

Studiet bekræfter tidligere undersøgelser fra SDU og fra forskernes internationale kolleger, så konklusionen i den videnskabelige artikel er ret skarp:

"We provide definitive evidence that heritability plays a role in the formation of political ideology, regardless of how ideology is measured, the time period or population sampled." Eller på dansk: forskerne mener at have fundet endegyldigt bevis for, at arvelighed spiller en rolle i dannelsen af politisk ideologi.

Robert Klemmensen mener da også selv, at forskerne har fat i noget, det er meget svært at ignorere.

"Vi synes efterhånden, at der er så klar evidens for, at der i hvert fald inden for ideologi er en biologisk komponent, der siger noget om, hvilke holdninger vi har, og at det er noget, vi er nødt til at begynde at tage seriøst," siger han.

Hvorfor skulle gener dog ikke spille en rolle?

Robert Klemmensen får uforbeholden opbakning fra John Hibbing, professor i statskundskab ved University of Nebraska; en af verdens førende forskere på området. Han har ikke medvirket i det nye studie.

John Hibbing var for en halv snes år siden den første forsker, der kædede studier af enæggede og tveæggede tvillinger sammen for at finde forskelle i politiske indstillinger. Han synes, at det er helt oplagt, at generne spiller ind vores syn på politik, også selvom det er umuligt for nu at sige, præcis hvilke gener eller hvor i genomet vores politiske præferencer gemmer sig.

"Tænk på, at ukendte sammenhænge mellem gener og egenskaber karakteriserer stort set alle indviklede områder fra sundhed og sygdomme til opførsel og intellektuelle evner. Selv højde har en velkendt arvelig faktor, men alligevel er det kun en lillebitte del af arveligheden, som er blevet sporet til særlige gener. At politiske holdninger følger det samme mønster burde måske ikke undre os så meget," skriver John Hibbing i en mail til Videnskab.dk.

Gener har mærkbar effekt på vores politiske valg

Forskerne konkluderer i den videnskabelige artikel til Behavior Genetics, at arvelighed styrer 30-60 procent af vores valg.

Om det er meget eller lidt, er uden den store betydning i John Hibbings verden.

"For mig er det vigtige fund, at det helt tydeligt ikke er 0 procent," lyder det fra statskundskabs-professoren fra University of Nebraska.

Hans holdning bakkes op af Lasse Laustsen, der som ph.d.-studerende ved Aarhus Universitet blandt andet forsker i, hvordan biologi påvirker vores politiske adfærd.

"Det væsentlige for mig som politolog er, at studiet viser en robust og substantielt væsentlig effekt, hvis den som minimum er på 30 procent. Det er jo ikke noget, man bare kan skyde hen med, at der er tale om minimale effekter, som lige præcist bliver statistisk signifikante," siger Lasse Laustsen fra Institut på Statskundskab på Aarhus Universitet. Han har ikke selv deltaget i studiet.

Vi er langt mindre rationelle, end vi tror

John Hibbing tilføjer, at han er overbevist om, at hans kolleger fra SDU er på rette spor, også selvom konklusionen - at vores politiske holdninger i en vis udstrækning er forudbestemt - er kontroversiel.

"Det er et resultat, som mange traditionelle politologer og mange i den brede befolkning har svært ved at acceptere. Folk tror jo, at deres politiske holdninger er rationelle, bevidste svar på verden omkring os."

"Men sandheden er tværtimod, at folk har meget dårlige fornemmelser af årsagerne til, at de gør, som de gør. Vi er påvirkede af alle mulige forudbevidste kræfter, som former os," mener John Hibbing.

Gener påvirker os - de definerer os ikke totalt

Nogen vil nok finde det ret nedslående, at politiske tanker og handlinger i bund og grund kan reduceres til, at vi har fået nogle særlige gener smedet ind i kroppen fra vores forældre og andre familiemedlemmer længere nede i stamtræet.

Har vi slet ikke et frit valg?

Jo, selvfølgelig har vi det, lyder det fra Robert Klemmensen.

At genernes indflydelse anslås at være mellem 30 og 60 procent siger jo først og fremmest noget om størrelsen og styrken af sammenhængen mellem gener og politiske holdninger.

Lasse Laustsen

"Det her viser, at der er noget biologi, der påvirker sandsynlighederne for, hvordan vores liv skubber sig i givne retninger. Det er ikke det samme, som at vi er determinerede og ikke kan vælge anderledes. Men det påvirker sandsynligheden for, hvilke valg vi træffer," mener han.

Måske er det personlighed, der definerer vores valg

Spørgsmålet er så, hvad der mere konkret ligger i begreber som 'gener' og 'arvelighed'. Hvad er det helt præcis, vi får med os fra vores forældre?

Robert Klemmensen fokuserer primært på social- og samfundsvidenskaberne for at finde en forklaring. Han tror, at det nok handler om, at vi får videregivet noget personlighed og bliver født med forskellige temperamenter, som påvirker vores valg i livet.

"Vi ved fra hele adfærdsgenetikken og den naturvidenskabeligt orienterede psykologi, at der er en stor arvelighed i, hvilke personlighedstræk du har. Men vi skal også have sat skub i undersøgelser af det hormonelle for at finde ud af mere om, hvordan personlighed, gener og omgivelser interagerer. Det er vi i gang med nu," fortæller Robert Klemmensen.

Diktatorers våde drøm: Gen-manipulation lige om hjørnet?

Undersøgelsen har på sin vis også nogle lidt skræmmende perspektiver. Det ville være noget af en drøm for vanvittige statsledere, hvis de kunne manipulere mennesker til at blive født med en hang til særlige politiske holdninger.

Robert Klemmensen peger dog på, at han selv og mange af hans kolleger mener, at det ville være en halsløs gerning at forsøge at finde frem til udvalgte gener, der får særlige politiske synspunkter til at træde frem i en personlighed.

"Der er rigtig mange gener involveret i det her, så man skal først forstå, hvordan gener samvirker - og bagefter, hvordan generne samvirker med de ting, man bliver udsat for, efterhånden som man lever sit liv. Det er selvfølgelig uhyre kompliceret, og jeg mener ikke, at det er nogen frugtbar vej at gå. Det er heller ikke en sti, vi har tænkt os at følge," lyder det fra Robert Klemmensen.

Fysiologi og kognitive egenskaber spiller også ind

John Hibbing er enig. Han fortæller, at også hans forskningsgruppe har bevæget sig væk fra gener, blandt andet fordi det er så utroligt kompliceret at finde frem til enkelte komponenter.

"Vi fokuserer i stedet på fysiologiske og kognitive egenskaber, som påvirker politiske holdninger, uden at folk er klar over det. For eksempel har folk, som stemmer på den politiske højrefløj, tendens til at reagere stærkere på negative billeder og lyde, end folk med holdninger, der placerer dem på venstrefløjen."

"Folk med synspunkter, som placerer dem på højrefløjen - mod indvandring, for national identitet og for hård straf til lovovertrædere - kigger i længere tid på grimme og negative billeder, for eksempel af huse i brand eller mennesker, der spiser orme," siger John Hibbing og slutter:

"Det peger på, at uanset om vi taler gener, udvikling tidligt i barndommen eller endda før fødslen, eller oplevelser senere i livet, så hænger folks politiske holdninger sammen med kræfter, som de slet ikke er opmærksomme på. Den konklusion hænger perfekt sammen med denne nye forskning."

# data[].attributes.attachment_link.title
Gener har stor indflydelse på, hvor du sætter dit kryds

# data[].attributes.attachment_link.description
Jo, du har stadig en fri vilje. Og nej, ikke alt er forudbestemt ud fra den DNA-bagage, du er blevet født ind i livet med. Ikke desto mindre viser ny forskning fra blandt andet Syddansk Universitet, at vores gener gemmer på forklaringen på op mod 60 procent af vores politiske handlinger: Hvem vi stemmer på, hvor engagerede vi er i politik og hvilken ideologi vi sympatiserer med.

# data[].attributes.headline
Forskere får grønt lys til at genmanipulere fostre

# data[].attributes.subject
Forskere får grønt lys til at genmanipulere fostre

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En britisk forsker har netop fået godkendelse til at genmanipulere menneskefostre.

De første genmanipulerede embryoner kan være en realitet allerede om to-tre måneder, men det vil være forbudt at sætte embryoerne op i en kvinde og føde et levende barn.

Genmanipulering af menneskefostre er ekstremt kontroversielt, blandt andet fordi det kan føre til genetisk designede babyer, hvis konsekvenser vi ikke kan overskue.

"Det her understreger, hvor hurtigt udviklingen går og behovet for at få lavet nogle retningslinjer på nationalt og overnationalt niveau," siger medlem af Etisk Råd professor Thomas Ploug på Aalborg Universitet.

CRISPR-teknologi baner vejen for genmanipulation

Arvematerialet, DNA, indeholder instruktionerne til at bygge et menneske fra den befrugtede ægcelle, og genmanipulering gør det muligt at rette i menneskets 'byggetegninger'.

En banebrydende ny teknologi kaldet CRISPR/Cas9 har gjort genredigering så nemt og præcist, at forskerne nærmest sammenligner det med at redigere teksten i et brev på en computer.

Siden CRISPR/Cas9-systemet blev opfundet i 2012, har forskere over hele verden kastet sig over teknologien, og sidste år annonceredes verdens første genmanipulerede embryoner. Kineserne viste, at teknologien har ekstremt store gavnlige potentialer, for eksempel ved at gøre det muligt at redigere meget alvorlige arvelige sygdomme ud af menneskets arvemasse.

Genmanipulerede menneskeembryoner skabte voldsom debat

Men studiet rystede også forskningsverdenen, fordi kineserne overskred en grænse, alle hidtil havde været enige om ikke at krydse. Det skabte en voldsom international debat og et internationalt topmøde i december sidste år, hvor man forsøgte at afklare området og finde fælles retningslinjer.

De britiske myndigheder ved Human Fertilisation and Embryology Authority (HFEA) sætter nu en milepæl som det første land i vesten, der tillader et forsøg med at genmanipulere menneskelige embryoner.

"Det positive i England er, at det er fuldstændig ude i det offentlige, og vi ved, at det foregår og ikke sker i et hemmeligt rum," siger professor Jacob Giehm Mikkelsen på Institut for Biomedicin, Aarhus Universitet, hvor han forsker i genterapi.

"Men personligt er jeg lidt bekymret for den her udvikling, fordi jeg ikke kan gennemskue eller overskue, hvor den stopper."

Forsøgene skal hjælpe forskningen

Forskeren bag forsøgene er dr. Kathy Niakan fra Francis Crick Institute i London, England, som forsker i den helt tidlige menneskelige fosterudvikling.

Eksperimenterne fokuserer på de allerførste øjeblikke af vores liv, den første uge efter at et æg er blevet befrugtet af en sædcelle.

I løbet af den tid udvikles det befrugtede æg fra en encellet zygote til en blastocyst, som er en kugle af cirka 250 celler lige på nippet til at specialisere sig til de forskellige væv og organer. Det er samtidig det stadie, hvor blastocysten fæstner sig i livmoderen.

Går tingene som planlagt, udvikles embryonet og efter ni uger 'opnår' det betegnelsen foster, og barnet fødes efter ni måneder (38 uger).

Problemet er, at meget ofte går tingene ikke som planlagt, og forskerne aner faktisk ikke hvorfor.

Af 100 befrugtede æg når kun halvdelen blastocyst-trinnet, af dem lykkes kun halvdelen at fæstnes i livmoderen, og efter tre måneder er der sket endnu en halvering.

Så frafaldet er enormt, og det er et af de spørgsmål, dr. Niakan har arbejdet på at forstå. Man kan kun nå et vist stykke vej ved at studere mus og andre dyr.

Forskningen kan bruges til at skabe 'designerbabyer'

Dr. Kathy Niakan vil bruge embryoner, som er i overskud fra behandling for barnløshed på fertilitetsklinikker og frivilligt doneret af patienterne.

Studierne skal fokusere på gener, der allerede vides at være aktive i embryonets helt tidlige udvikling og forsøge at deducere deres præcise rolle bl.a. i at danne moderkagen.

Det planlægger Niakan at gøre ved at 'slukke' for op til fire gener ad gangen i én dage gamle embryoner og følge effekten på udviklingen.

For hvert befrugtet æg giver myndighederne dem lov til følge udviklingen i højst 14 dage, hvorefter embryonet skal destrueres.

Forskningen kan bl.a. komme til nytte ved behandling af infertilitet og hjælpe til en mere succesfuld kunstig befrugtning.

Nobelprisvinder og direktør for forskernes institut dr. Paul Nurse er glad for godkendelsen og siger i en pressemeddelelse, at "forskningen er vigtig for at forstå udviklingen af en rask menneskebaby og vil øge vores forståelse af succesraten ved kunstig befrugtning ved at studere de tidligste trin i menneskets embryoudvikling."

"Selve forsøget er helt reelt, og der er rigtig gode grund til det, men det er klart, at det kapitel, som de kinesiske forskere har taget hul, bliver nu skrevet videre," siger Jacob Giehm Mikkelsen.

Han peger på, at andre vil kunne høste viden fra forsøgene og bruge dem som et skridt videre i en proces, der fører til designerbabyer.

"Der er helt sikkert forbrugere, som gerne vil tage imod den slags tilbud, derfor kommer der et stort pres," siger Thomas Ploug.

Britiske forskere: Loven er stram nok

I og med at teknologierne er så enkle at bruge, kan det forventes at være vidt udbredt inden længe.

Derfor frygter kritikere, at forældre i forbrugersamfundets ånd vil købe sig til børn med træk og egenskaber, de vurderer ønskværdige. Det er en form for racehygiejne, som kritikerne kalder forbruger-eugenik.

De britiske forskere argumenterer for, at eksperimenterne ikke vil være en glidebane mod designerbabyer, fordi loven på området er meget stram i Storbritannien.

Men så enkelt mener Jacob Giehm Mikkelsen ikke, det er.

"Det her er ikke et skridt, der skubber os ud over kanten, men det er et ekstra kapitel i den her historie. Jo flere gange vi hører det og ser det omtalt i forskellige sammenhænge, desto nemmere er det for os at sænke paraderne og vænne os til tanken," siger han.

Thomas Ploug peger på, at der er brug for en bedre kontrol.

"For mig at se er det en lidt naiv tilgang til at kontrollere det, når man i dag siger, at man kontrollerer det ved at stille krav om, at et genmodificeret embryon ikke sættes op i en kvinde. Det er en meget svag form for kontrol. Man vil have en meget mere effektiv kontrol, hvis man siger, at der er ting, man ikke må genmodificere for," siger Thomas Ploug.

Hele befolkningen skal engageres

Designerbabyer ligger stadig ude i fremtiden, og endnu har ingen forskere ansøgt om at skabe det første genmanipulerede barn.

Teknikken anses bredt blandt forskere ikke for at være sikker nok til klinisk brug endnu, og man peger på, at der mangler viden om, hvordan teknikken kan blive sikker og præcis nok. Forskerne er bekymrede for at skabe nye utilsigtede skadelige effekter, der ikke bare vil ramme barnet, men også alle fremtidige efterkommere, fordi kønscellerne også vil bære det ændrede DNA.
Og de etiske aspekter ved designerbabyer og forbruger-eugenisme lurer også.

I sidste ende peger dr. Kathy Niakan på, at forskerne blot skaber viden, og at det vil være op til samfundet at beslutte, hvordan den viden skal anvendes.

"Det haster med at få overvejet, hvordan vi bedst håndterer det her," siger Thomas Ploug.

" Det her er spørgsmål, som kommer til at berøre alle danskere, og det er utroligt vigtigt, at man engagerer hele befolkningen samt politiske aktører, råd, nævn og eksperter."

# data[].attributes.attachment_link.title
Forskere får grønt lys til at genmanipulere menneskefostre

# data[].attributes.attachment_link.description
En britisk forsker har netop fået godkendelse til at genmanipulere menneskefostre. De første genmanipulerede embryoner kan være en realitet allerede om to-tre måneder, men det vil være forbudt at sætte embryoerne op i en kvinde og føde et levende barn.

# data[].attributes.attachment_link.description
I mange år har forskere forsøgt at finde grunden til autisme i mennesker. Nu har et forskerhold fra Kina måske fundet svaret ved at genmanipulere aber.

# data[].attributes.body
Genteknologier kan have mange fordele, men det er svært at vide, hvordan de kan påvirke forskellige økosystemer i naturen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Malaria dræber 1.000 mennesker om dagen.

At få bugt med den dødbringende sygdom har længe været en drøm for forskerne, og nu er der endelig begyndt at ske noget.

For et år siden lykkedes det forskere at skabe malariaresistente myg, som ved hjælp af en indkodet genteknologi sikrede, at den resistente egenskab blev overført til næste generation.

I et forsøg sendte de to resistente myg ind i en flok på 30 almindelige myg. De resistente myg havde desuden fået et gen, der gjorde deres øjne røde, frem for den almindelige hvide farve, så forskerne kunne kende forskel på, hvilke myg der havde det resistente gen.

Gene-drivers kan ændre en art for evigt

Efter to generationer var der 3.800 myg i flokken, og alle havde røde øjne.

Teknikken kaldes 'gene-drivers,' og den sørger for, at bestemte genetiske egenskaber altid vil nedarves på trods af de biologiske love, vi kender fra naturen.

"Med den her teknik kan man ændre en art for evigt. Det kan forårsage uoprettelig skade, hvis vi udrydder en art eller et økosystem," fortæller Andreas Christiansen, der er ph.d.-stipendiat ved Københavns Universitet, hvor han forsker i etiske problemstillinger ved syntetisk biologi.
Læs også: CRISPR: Ny genteknologi revolutionerer videnskaben
Det lyder både fantastisk og frygtindgydende, men Andreas Christiansen mener alligevel, at det er en verden, vi bør udforske.

Her forklarer han etikken bag brugen af forskellige genteknikker.

Må vi ændre i naturen?

Andreas Christiansen beskæftiger sig med to centrale spørgsmål i sin forskning. Det ene handler om, hvorvidt det er forkert at ændre i 'naturens orden'. Det andet vender vi tilbage til.

"Der findes den her idé om, at naturen er noget vi skal beskytte, eller at det naturlige er godt i sig selv. At det for eksempel på en eller anden måde er at overtræde en biologisk arts rettigheder, hvis man ændrer den," siger han.

Ved at analysere forskellige argumenter i litteraturen kigger han nærmere på, om der er noget om snakken.
Læs også: Forskere svarer på elevers spørgsmål om genteknologien CRISPR
Er det naturlige i sig selv noget særligt, vi bør værne om, uafhængigt af konsekvenserne?

Er det for eksempel forkert at fjerne malaria, hvis det ikke har nogle negative konsekvenser for økosystemet og kun har positive effekter for mennesket?

"Det er besværligt at besvare, for ideen om, at det er forkert at ændre på naturen uanset konsekvenser, har ofte nærmest en religiøs karakter. Men i store træk holder de argumenter, der bliver givet for idéen, ikke," siger han.

Forskellige genteknologier

Vi skal handle ud fra forsigtighedsprincippet

Den anden del af Andreas Christiansens projekt drejer sig om et lidt mere håndgribeligt dilemma:

Gør det gavn, eller gør det skade, når vi ændrer i biologien? Og kan vi ændre det tilbage?

"Vi ved, at der er en masse af vores aktiviteter, der kan ændre miljøet på en måde, som vi ikke kan ændre tilbage. Derfor bliver det mere vigtigt, vi ikke gør skade i første omgang. Det er det, forsigtighedsprincippet går ud på," siger Andreas Christiansen.
Læs også: Genteknologi fjerner giften fra farlige planter
Forsigtighedsprincippet blev formuleret i 1970'ernes debatter om miljøbeskyttelse, fortæller han.

"Fordi naturen er et komplekst system, kan det være svært at forudse effekterne, når vi griber ind. Og hvis vi stresser systemet meget, kan det føre til såkaldte 'brud'. For eksempel er global opvarmning et brud, for når CO2-indholdet i atmosfæren når over et vist niveau, så fører det til en effekt - men vi har ikke den effekt overhovedet, heller ikke i mildere form, ved et lavere CO2-niveau," forklarer Andreas Christiansen.

Bedre at være tilbageholdende med nye tiltag

Derfor mener han, at det kan være bedre at være lidt tilbageholdende med noget nyt, så man kan se, om det har en negativ effekt.

"Hvis ikke, kan man altid skrue op senere, men hvis man går for langt i første omgang, så har man måske ikke mulighed for at skrue tilbage senere," siger han.

Forsigtighedsprincippet blev udbredt for at undgå argumentet om, at vi skal være sikre på, at noget er farligt, før vi forbyder det.

"For eksempel var der store problemer med asbest i starten af 1900-tallet. Det viste sig at være meget farligt, men det tog utroligt lang tid at handle på det, blandt andet fordi industrien argumenterede for, at det ikke kunne fjernes, så længe vi ikke var sikre på effekten. Den samme problematik opstod i tobaksindustrien."

I dag er forsigtighedsprincippet traktatfæstet i EU-retten og anerkendt af dansk ret.

Teknikken kan bruges til både godt og ondt

Genteknikkerne har både store fordele, og, omend mere usikre, store risici. Derfor er det ifølge Andreas Christiansen også forkert, hvis man enten er fuldstændigt for eller fuldstændigt imod dem.

"Man bør ikke se på hele teknologien for at finde ud af, om den kan bruges til noget dårligt, men man bør i stedet kigge på de enkelte dele og kigge på risikoen," siger han.

Syntetisk biologi har nemlig potentiale til at standse fremtidige pandemier af dødbringende sygdomme, men teknikken kan samtidig være farlig i de forkerte hænder.

"Syntesebiologi kan for eksempel bruges til at gøre vira bedre til at dræbe mennesker eller til at gøre det muligt at producere kendte, farlige mikroorganismer, som for eksempel kopper eller den spanske syge. Men man kan forbyde offentliggørelse af genomsekvensen for den slags vira eller bakterier, så en ny Osama Bin Laden ikke lige kan slå den op på Nature på computeren. Man må lave en individuel vurdering af, hvor sandsynligt det er, at terrorister vil forsøge sig med 'bioterror', og om de har evnerne."

"Generelt virker fordelene til at være mere sandsynlige"

Andreas Christiansen er ikke i tvivl om, at vi bør forske mere i teknikkerne. Med til forskningen i teknikkens muligheder skal dog ske et omfattende arbejde omkring, hvordan den benyttes, og hvilke effekter det kan have.

Hvis vi sætter noget ud i naturen, der ændrer den for evigt, så er vi også nødt til at vide, om den virker, som vi gerne vil have den til. I komplekse økosystemer kan det nemlig være svært at overskue, hvilke effekter enkelte arter har på miljøet.
Læs også: Genteknologi kan afsløre medicins bivirkninger
Sætter vi for eksempel myg med et specielt gene-drive ud, så er det ifølge Andreas Christensen en god idé at have lavet en 'modgift' - altså myg med et nyt gene-drive, der kan slette det gamle - som vi kan bruge, hvis nu den første slags myg ikke har den tilsigtede effekt.

"Vi bliver nødt til at forske mere i det her, så vi ved mere om de her lidt abstrakte situationer. Og når vi så er tættere på at udlede for eksempel et gene-drive, så ved vi nok om sikkerheden af dem, og hvilke fordele, der er," siger han.

Negative effekter virker mere usandsynlige end positive

Generelt mener Andreas Christiansen også, at de mulige negative effekter ved teknikkerne virker mere abstrakte og mindre sandsynlige, end de positive.

"Det er svært at bruge et risikoargument til at stoppe forskningen. Det er værd at forsøge at udvikle de her teknologier, og jeg er nok også tilbøjelig til at mene, at de værste risici er relativt spekulative," siger han.

"Det her er ikke bare teknologier med et simpelt, kommercielt mål. Vi kan forhindre, at folk dør af alle mulige sygdomme, og vi kan i princippet erstatte hele den kemiske industri med et grønt alternativ gennem syntesebiologi. Teknikkerne er med til at klare de udfordringer, som EU og andre i dag kalder grand challenges (store udfordringer red.) - såsom fremtidens energiforsyning, sygdomsbekæmpelse og fødevaresikkerhed."

# data[].attributes.attachment_link.title
Filosof: Genteknologier bør udvikles, selv om de er risikable

# data[].attributes.attachment_link.description
Malaria dræber 1.000 mennesker om dagen. At få bugt med den dødbringende sygdom har længe været en drøm for forskerne, og nu er der endelig begyndt at ske noget. For et år siden lykkedes det forskere at skabe malariaresistente myg, som ved hjælp af en indkodet genteknologi sikrede, at den resistente egenskab blev overført til næste generation.