# data[].attributes.body
Sjukhus/ diabetesmottagning
- Kontroll och uppföljning
- Behandlar svårare och akuta fall.
- Sjukdom upptäcks mer här?

Vårdcentralen

- Diabetessjuksköterska, prover osv
- Utredning för sjukdomen vanligare här?

Intresse/patientförening

- Stöd, utbildning och tillhörighet.

Socialstyrelsen

- Skapa riktlinjer, sammanställer vetenskapliga underlag, ger rekommendationer. Hur skiljer socialstyrelsen och folkhälsomyndigheten sig? Riktar sig mer mot myndigheter och mer specifikt mot hälso- och sjukvård.?

Folkhälsomyndigheten

- Informerar, skapar riktlinjer i större målområden.

Anhörigstöd

# data[].attributes.body
- Anpassad kommunikation och anpassad vårdplan för personen.
- Utforska resurser hos individen för att kunna införliva beteendeförändringar.
- Personlig kostrådgivning/dietist
- 1177 har vi information specifikt för barn. Hur förmedlar vi informationen till barn för att de inte ska känna sig onödigt separerade från sin grupp i samhället.

# data[].attributes.body
https://www.diabetes.se/om-oss/tidningen-allt-om-diabetes/annonser/policy/
Känd folksjukdom, ekonomisk börda i samhället. Information till den "breda massan", t.ex. via skolan, uppmärksammas i medier.

# data[].attributes.body
https://www.lund.se/omsorg--hjalp/aldre-seniorer/aktiviteter-for-seniorer/traffpunkter/

# data[].attributes.body
Sjukhus/diabetesmottagning - behanding vid kritiska tillstånd (hypo-/hyperglykemi), acidos

Hann inte mer..

# data[].attributes.body
Det är bra med god information från barnsben. I skolan ska information uppmärksammas och att få veta vad som är bra och inte bra. Viktigt med nyttig mat och att skolan är sockerfri. Motion som idrott är bra då barnen får aktiveras, ex lekar som barnen tycker är roligt. Även att rasterna ska vara uthus så man får frisk luft och motionen. Även friluftsdagar. Viktigt under livets gång med mycket information, involvera anhöriga, sociala medier, information kring förebyggande åtgärder såsom motion och kost. Om diagnosen ges så ska de finnas givande möten, finnas information kring de olika behandlingarna och stöd från samhället.

# data[].attributes.body
Vilket är på en medicinsknivå, https://www.diabetes.se/om-oss/forskning/

# data[].attributes.body
https://www.folkhalsomyndigheten.se/nyheter-och-press/nyhetsarkiv/2014/april/livsstilen-vallar-tusentals-dodsfall/

# data[].attributes.body
Finns att få via kommunen, diabetesmottagningen eller vårdcentralen. Men man måste själv söka upp det, det erbjuds inte per automatik.

# data[].attributes.body
De intervjuvade upplevde att grupputbildning var positiv, då personer som inte har sjukdomen förstår inte den.
http://www.diva-portal.se/smash/get/diva2:1293930/FULLTEXT01.pdf

# data[].attributes.body
En individ-anpassad vård krävs av sjuksköterskan mot patienten, sjuksköterskan bör ta upp viktiga åtgärder för att undvika diabetes eller underlätta för en diabetespatient genom att bidra med god och säker vård.

# data[].attributes.headline
Här är en länk till lägerverksamhet för unga med diabetes 

# data[].attributes.subject
Här är en länk till lägerverksamhet för unga med diabetes 

# data[].attributes.body
Vilket visar att det finns intresse av att unga med diabetes inte ska känna sig ensamma, samt att hitta en gemenskap. https://www.diabetes.se/om-oss/foreningar/df-i-skane-lan/lagerverksamhet/

# data[].attributes.body
https://www.socialstyrelsen.se/globalassets/sharepoint-dokument/artikelkatalog/nationella-riktlinjer/2018-10-25.pdf

# data[].attributes.body
Natinoella Centrala rekommendationer.
"Enligt den nationella modellen ska rangordningen baseras på en samlad
bedömning av
• tillståndets svårighetsgrad (avgörs utifrån risken för sjukdom, sänkt livskvalitet och förtida död vid ett visst tillstånd)
• åtgärdens effekt
• kostnadseffektivitet.
Socialstyrelsen beaktar även evidens för effekt, det vill säga hur starkt det vetenskapliga stödet är."

# data[].attributes.body
Mer information lättare tillgänglig kring vad som främjar god hälsa och vad som minskar risken för diabetes.
- 1177 har information på flera språk samt att man kan lyssna på informationen.
- Förebyggande insats i skolan med idrott och fysisk aktivitet.
- Förebyggande åtgärd att alla barn ska ha tillgång till ett mål mat i skolan.
- Kost och motions rekommendationer. https://www.folkhalsomyndigheten.se/livsvillkor-levnadsvanor/fysisk-aktivitet-och-matvanor/mat--rekommendationer/
- Främjar barns aktivitet tex genom att bygga lekplatser som gynnar mer rörelse (ojämna ytor osv)
- Företagshälsovård uppmuntras och ges bidrag/avdragsgillt.

# data[].attributes.body
syftet att uppmärksamma ökning av diabets som sker i låg och medel inkomstländerna. Och  hur det påverkas individ och samhälle. Hur man förhindrar diabetes genom diagnos, vård och hälsofrämjade arbete.

# data[].attributes.body
- rätt hjälpmedel och läkemedel (efter patient)
- anpassa mötet efter patienten, uttryck, kommunikation

# data[].attributes.body
Redan under vår tidiga utbildning, både på förskolan och i skolan, så undervisas vi i hur en ska kunna leva hälsosamt. Att vi ska motionera och vad som är bra att äta.

Vidare så informeras vi via olika sociala medier, av exempelvis WHO, om diabetes och hur vi kan förebygga diabetes typ 2.

# data[].attributes.body
Få patienten delaktig i sin omvårdnad. skapa en vårdplan som funkar för både patient och vårdare.

# data[].attributes.body
Diabetesförbundets hemsida där det finns mycket information att få kring det mesta som rör sjukdomen. Finns även informationsmaterial på olika språk kring diabetes.

# data[].attributes.body
Att informera inte bara om själva diabetes diagnosen utan även att ta med de viktiga bitarna runt om kring tillståndet såsom komplikationer, följdsjukdomar mm.

# data[].attributes.body
https://www.socialstyrelsen.se/regler-och-riktlinjer/nationella-riktlinjer/information-till-patienter/om-publicerade-riktlinjer/diabetes/

# data[].attributes.body
Det utvecklas hela tiden medicinskteknisk utrustning för att göra det enklare att leva med diabetes, exempelvis dexcom.

# data[].attributes.body
Lokala och nationella föreningar. Tillgång till information via Facebook och onlineplattformar. Möten som arrangeras och aktiviteter. Skapande av community. Skapar en känsla av tillhörighet, gemenskap och meningsfullhet för person.
https://www.diabetes.se/om-oss/foreningar/

# data[].attributes.body
http://muep.mau.se/bitstream/handle/2043/4107/Microsoft%20Word%20-%20SLutgiltigversion[2][1].pdf;jsessionid=A9027DF66511DD87D2D4AF2824FE5B5A?sequence=1
Omvårdnad från Vårdteam
https://viss.nu/kunskapsstod/omvardnadsprogram/diabetes---omvardnad

# data[].attributes.body
https://www.diabetescentrum.se/for-dig-som-patient/kurser-och-forelasningar/diabetesskola/

# data[].attributes.body
Diabetes eller ej
- motionera
- balanserad & varierad kost (undvika fet mat)
- undvika tobak (rökning)
- undvika alkohol i stora mängder

# data[].attributes.body
Medicinskt perspektiv
- Behandling med läkemedel.
- Behandling av komplikationer.
- Anamnes där vi noterar familjehistorik. (diabetesscreening?)
- Forskning kring ärftlighet.

Omvårdnadsperspektiv
- Utgå från personcentrering och involvering. Informera om behandlingen.
- Informera om hur patienten själv kan påverka
- Kontinuerlig kontakt med vården/diabetessjuksköterska.
- FAR
- Insatser med hembesök för att informera om gruppträffar (gruppnivå)
- Diabeteshandboken. https://www.diabeteshandboken.se/innehåll/3.-diabetesscreening-13715939
Finns ingen nationell riktlinjer för screening men det finns rekommendationer för att screena patienter i riskgrupp.

# data[].attributes.body
- Regelbundna möten med diabetessjuksköterska erbjuds när man blivit diagnostiserats med diabetes.
- Man kan gå på möten om diabetes och då gå tillsammans med anhörig för att inkludera ens närstående i sin vård och på så sätt känna sig tryggare.
- Delge patienten information om hur livsstil påverkar sjukdomen, och ge tips om förändringar patienten kan göra för att förbättra sin situation. Här är det också viktigt att arbeta personcentrerat och tänka på att inte ge vilka tips som helst utan att prata med patienten och kommer överens om tex en motionsform som patienten känner sig bekväm med.

Medicinsk perspektiv:
- den medicin som finns att tillgå. Att det finns olika sorter som kan hjälpa på olika sätt beroende på personens situation.

Folkhälsoperspektivet:
-Medier har blivit bättre på att informera och nå ut, t.ex den årliga diabetesgalan.

Främja på individnivå:
- Hälsoundersökning via jobb

# data[].attributes.headline
B1: Medicinskt: metformin för att minska insulinresistensen, minidiab som agerar genom att frisätta insulin, glukosurimedel som ökar utsöndringen av glukos via urin. Tekniken är viktigt att den hela tiden utvecklas. Och att som sjuksköterska ska vi hålla oss uppdaterade med nya läkemedel och teknisk utrustning hela tiden.

# data[].attributes.subject
B1: Medicinskt: metformin för att minska insulinresistensen, minidiab som agerar genom att frisätta insulin, glukosurimedel som ökar utsöndringen av glukos via urin. Tekniken är viktigt att den hela tiden utvecklas. Och att som sjuksköterska ska vi hålla oss uppdaterade med nya läkemedel och teknisk utrustning hela tiden.

# data[].attributes.body
Kosten: Lågt GI, fiberrik kost, dricka vatten, äta oftare men mindre, för att blodsockret ska hållas på en jämn nivå. Uppmuntra till att laga mat från grunden.

Livsstil: Viktigt att motionera och att minska på stillasittandet. Några gånger i veckan behöver musklerna och pulsen arbeta extra hårt som ett bra komplement till promenader. Se över sina relationer, jobb, skola för att få insikt vad som kan ändras för att minska stressen. Försöka hålla en mer planerad vardag och hitta rutiner som gör att träningen och maten kommer in naturligt.

Folkhälsoperspektiv: Högre skatt på alkohol och cigaretter. Informera om vad man kan göra själv för att förebygga diabetes och förklara att det finns en stor skillnad från typ 1 och 2.  Som ett förebyggande arbete kan man sätta in fler idrottslektioner i skolan. Det är viktigt att lägga grogrunden till barnen då de växer, dvs att de får en inblick att det vi äter och hur vi rör på oss påverkar vår framtid både psykiskt och fysiskt.

Gruppnivå: att närstående får en chans till att få lära sig om vad diabetes innebär --> diabetesskola. Att det finns olika föreningar som gör så att individer som har diabetes kan träffas och utbyta erfarenheter.

Livsmedelsverket ger rekommendationer och uppmaningar till vad folk ska äta. Nyckelhålsmärket är en bra riktlinje på produkter.

Sjukhus/diabetsmottagning: På sjukhus hamnar patienterna på en avd där de ska observeras  och vårdpersonal tar kontinuerliga kontroller och prover. Om patienten är riktigt dålig. Mottagning: Görs kost/motion planering, pat får hjälp till att få kontakt med dietist, sjukgymnast, psykolog m.m. Här finns det utbildad personal som får ge rådgivning. Här får även patienterna utrustning som behövs för att underlätta deras liv och som de kan få prova för att det ska kunna passa dem.Till exempel en insulinpump.

Vårdcentral: Här läggs såren om, vårdcentralen gör en bedömning och kan se remittera vidare personen till diabetesmottagningen. Här finns mer allmän kunskap om diabetes men den djupare kompetensen och kunskapen finns på diabetesmottagningen.

Intresse/patientförening: diabetesförbundet --> till för att utbyta kunskap, känna gemenskap, få sina röster hörda. De är involverade i forskningen om diabetes för att nya produkter ska kunna ta om.

# data[].attributes.body
Medicinskt perspektiv - Kontrollera riskfaktorer i patientens livsstil och sjukdomshistoria som kan förorsaka diabetes, vid diagnos ges läkemedel samt medicinteknisk utrustning för att underlätta
Omvårdnadsperspektiv - uppmuntra till motion, hälsosam kost, rökstopp etc både till personer med och utan diabetes. Erbjud stöd och informera om vilken hjälp man kan få till diabetiker
Folkhälsoperspektiv - information från myndigheter, ta del av rapporter och statistik, uppmärksamma på sociala medier och i massmedia

# data[].attributes.body
Kommunen är skyldig att ge anhörigstöd.

# data[].attributes.body
Medicinskt: Läkemedel, tester. Diabetessjuksköterska på vårdcentral t.ex.

# data[].attributes.body
1,A medicinsk perspektiv: Läkemedel; insulin, metformin
B. folkhälsoperspektiv; kost, motion, tydlig information
C. omvårdnadsperspektiv: lyssna på patienten, delaktighet, involvera närstående, samverkan i team.

2. Personcentrering individnivå: lyhörd, intresserad, öppna frågor, skapa en interaktion med patienten. Ger en tydlig information så patient förstår, involverar dietist, diabetessköterska mm. Göra patienten autonom. Ekmans

I grupp: involvera närstående. Diabetesskola. Samverkan i team.

Samhällsperspektiv: information i skolor, hälsofrämjande samtal på arbetsplats. Mediainformation. https://www.diabetes.se/
arbeta efter McCormack & McCanes.

# data[].attributes.body
Kontinuerliga tester utförs med patient för att hålla koll på relevanta värden.

# data[].attributes.body
Medicinskt - Minst 1 utbildad diabetessjuksköterska på varje vårdcentral, Olika läkemedel (tabletter, insulin).
Folkhälsoperspektiv - Mycket forskning och förebyggande arbete.
Omvårdnad - Livsstilsråd med kost och motion, möte och samtal med anhöriga, olika stödorganisationer
Personcentrering - Möta människan utifrån de svårigheter de har.
Grupp - Involvera anhöriga, stödgrupper med andra med diabetes.
Samhällsperspektiv - Mycket preventivt, ex. diabetesgalan ger pengar till forskning, stor kostnad för samhället - Behövs stöd.

Sjukhus - Medicinska behandlingar
Vårdcentral - Uppföljningar, lättare omläggningar, samtal, dietist, kurator
Intresse/patientförening - Stöttning, grupper
Socialstyrelsen - Nationella  riktlinjer för diabetesvård.
Folkhälsomyndigheten - Informera drabbade, vårdpersonal, anhöriga
Anhörigstöd - Informera och stötta anhöriga.

# data[].attributes.body
Förenklat så patienter förstår (delaktighet)
- omvårdnadsperspektiv: informera

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vid typ 2-diabetes har kroppen svårt att hålla sockerhalten i blodet tillräckligt låg. Vanliga symtom är bland annat trötthet och att du behöver kissa oftare. Symtomen kommer ofta långsamt och kan ibland vara svåra att märka. Du kan göra mycket själv för att sänka blodsockervärdet, men ibland behövs läkemedel.

Diabetes är ett samlingsnamn för några sjukdomar som alla ger för hög nivå av socker i blodet. Förutom typ 2-diabetes finns typ 1-diabetes och graviditetsdiabetes. Typ 2-diabetes är vanligast och kommer oftast i vuxen ålder.

Vid typ 2-diabetes får du ett eller flera av följande symtom:

Du blir trött och kraftlös.

Du blir mer törstig.

Du kissar oftare och större mängder.

Du får försämrad syn och ser dimmigt.

Du kan få klåda i underlivet.

Blodsockervärdet ökar oftast långsamt under flera år. Symtomen kan därför vara svåra att lägga märke till. De kan också vara olika starka. Det kan hända att du inte märker något alls, eftersom sjukdomen ibland inte ger några symtom.

När och var ska jag söka vård?

Kontakta en vårdcentral om du tror att du har typ 2-diabetes. Du kan kontakta många mottagningar genom att logga in.

Ring telefonnummer 1177 om du vill ha sjukvårdsrådgivning och hjälp att bedöma symtom.

Undersökningar och utredningar

För att läkarens ska kunna ställa diagnosen typ 2-diabetes behöver du lämna blodprov.

Blodprovet P-glukos visar vad du har för blodsockervärde när provet tas. Oftast räcker det med ett stick i fingret för att ta blodprovet.

Med ett blodprov som visar halten HbA1C kan läkaren se hur blodsockervärdet har varit i genomsnitt två till tre månader före provtagningen.

Blodproverna visar om du har diabetes, men inte vilken typ. Sannolikheten är stor att du har typ 2-diabetes om du är över 40 år, har viss bukfetma och typ 2-diabetes i släkten. Ibland kan du behöva lämna fler blodprover för att läkaren ska kunna avgöra vilken typ av diabetes du har.

Läs mer om blodprov i texten Att lämna blodprov.

Fler undersökningar görs

Du kommer att undersökas mer om du får diagnosen typ 2-diabetes. Det är för att upptäcka om du har andra tillstånd som till exempel förhöjda blodfetter eller förhöjt blodtryck. Dessa kan öka risken för njursjukdom och hjärt-kärlsjukdom.

Två till tre månader efter att du har fått diagnosen typ 2-diabetes får du lämna ett blodprov för att undersöka blodfetternas sammansättning. Du får också lämna ett urinprov för att undersöka om njurarna har påverkats av din diabetes.

Efter undersökningarna

Du ska få reda på vem du ska kontakta för att ta del av svaren efter provtagningar och undersökningar, samt när du ska kontakta dem. Du ska också få reda på vem du ska kontakta om du blir sämre.

Målet med behandlingen vid typ 2-diabetes är att få ner blodsockervärdet. Det går att göra med fysisk aktivitet och bra matvanor, men du behöver oftast också läkemedel. Du kan också få behandling mot högt blodtryck och höga blodfetter, om det behövs.

I texten Behandling av typ 2-diabetes kan du läsa mer om vad du kan göra själv för att få ner blodsockervärdet och om behandling med läkemedel.

Viktigt att förstå

För att kunna vara aktiv i din vård och ta beslut är det viktigt att du förstår informationen du får av vårdpersonalen. Ställ frågor om du inte förstår. Du kan också be att få informationen utskriven för att läsa den i lugn och ro.

Om du inte talar svenska har du rätt att få information på ditt eget språk, till exempel med hjälp av en språktolk. Du kan även ha rätt att få tolkhjälp vid hörselnedsättning.

Regelbunden kontakt med vården

Det är bra om du har regelbunden kontakt med sjukvårdspersonal som har specialkunskaper inom diabetes om du har typ 2-diabetes. Det kan till exempel vara en diabetessjuksköterska eller din läkare på vårdcentralen. De kan ge dig hjälp, råd och stöd om det behövs.

Du bör träffa dem minst en gång per år. Det är för att se hur behandlingen går, och för att upptäcka och behandla eventuella skador som du kan få på grund av diabetes.

Få ögonen kontrollerade

Du bör regelbundet få dina ögon undersökta med så kallad ögonbottenfotografering. Då kan läkaren upptäcka förändringar på näthinnan som du själv inte märker. Du kan få behandling i tid som förhindrar att synen försämras, så kallad diabetesretinopati.

Hur ofta du behöver få ögonen undersökta beror bland annat på hur länge du haft diabetes. En ögonmottagning skickar en kallelse till dig när det är dags att undersökas.

Sköt om tänderna

Gå till tandläkaren regelbundet. Anledningen är att ett förhöjt blodsockervärde under lång tid kan göra det lättare att få en tandlossningssjukdom eller hål i tänderna. Det är även viktigt att sköta tänderna noga.

Berätta för tandläkaren eller tandhygienisten att du har diabetes. Hen kan då ge dig information om hur du ska sköta dina tänder och vad du ska tänka på.

Du kan ha rätt att få särskilt tandvårdsbidrag, STB. Tandvårdsbidraget gör att du inte behöver betala fullt pris för ett tandläkarbesök.

Sköt om fötterna

Ett högt blodsockervärde under en längre tid ökar risken för försämrad känsel och blodcirkulation i fötterna. Det kan göra att du får ett skavsår eller ett sår utan att du märker det, och det tar längre tid för såret att läka. Såret kan också infekteras lättare.

Därför är det viktigt att du tar hand om dina fötter. Här är några råd:

Ha rena strumpor och skor som inte är för trånga.

Undersök fötterna regelbundet om du har fått förhårdnader, skavsår eller sår.

Smörj fötterna med mjukgörande kräm för att inte få torrsprickor.

Besök en fotterapeut regelbundet, särskilt om du inte kan sköta dina fötter själv.

Ta hand om de sår som uppstår, och var uppmärksam ifall ett sår läker långsammare än vanligt eller blir infekterat.

Dina fötter kommer att undersökas ungefär en gång per år. Du kan då få råd eller hjälp med särskilda sulor om det skulle behövas.

Ett infekterat sår som inte tas omhand kan leda till kallbrand, även om det är sällsynt.

Insulin bildas i bukspottkörteln i grupper av celler som heter Langerhans öar.

Cellerna i kroppen behöver energi för att fungera. Cellerna får energi från socker som transporteras i blodet, framför allt i form av druvsocker. Druvsocker kallas även för glukos.

För att cellerna ska kunna ta upp sockret behöver de hormonet insulin. Insulin bildas i bukspottkörteln i celler som kallas Langerhans öar eller beta-celler. Insulinet släpps ut i kroppen framför allt efter att du har ätit.

Det blodsocker som inte tas upp av cellerna sparas i levern och i musklerna för att kunna användas senare. Det sparade blodsockret kallas för glykogen.

Cellerna blir mindre känsliga för insulin

Bland det första som händer vid utvecklingen av typ 2-diabetes är att du får nedsatt glukostolerans, så kallad prediabetes.

Nedsatt glukostolerans innebär att kroppen inte kan ta hand om blodsockret lika effektivt som tidigare. Det beror framför allt på att cellerna har blivit mindre känsliga för insulin. Det kallas för insulinresistens.

Insulinresistensen gör att blodsockervärdet stiger mycket efter att du har ätit, och att det tar längre tid för värdet att sjunka. Bukspottkörteln behöver då tillverka mer insulin för att cellerna ska kunna ta in sockret.

Fysisk aktivitet gör att cellerna kan ta in blodsockret utan insulin. Det är därför fysisk aktivitet är bra vid nedsatt glukostolerans och diabetes.

Insulinet i kroppen räcker inte till

Det tar flera år för nedsatt glukostolerans att utvecklas till typ 2-diabetes. Då har cellernas insulinresistens ökat och det insulin som tillverkas räcker inte till.

Den ökade insulinresistensen tillsammans med mindre mängd insulin gör att cellerna får allt svårare att ta upp det socker som finns i blodet. Det gör att blodsockervärdet höjs ytterligare och att det inte sjunker som det ska.

Bukspottkörteln kan fortfarande tillverka insulin, men förmågan minskar allt eftersom.

Levern utsöndrar blodsocker även om inte behövs

Det sparade sockret i levern och i musklerna släpps ut i kroppen i precis lagom mängd när det behövs, till exempel mellan måltider eller när du sover på natten. Men vid insulinresistens klarar kroppen inte av att reglera detta till en bra blodsockernivå, utan alltför mycket blodsocker släpps ut.

Blodsockervärdet ökar då ännu mer. Det är därför blodsockervärdet kan vara högt hos personer med typ 2-diabetes, även om det inte har ätit något och framför allt på morgonen.

Vad beror typ 2-diabetes på?

Den exakta orsaken till att typ 2-diabetes uppstår är inte känd, men risken att utveckla sjukdomen är ofta ärftlig och påverkas till stor del av hur du lever.

Du som har övervikt eller fetma har ökad risk för insulinresistens och typ 2-diabetes. Du kan minska risken för övervikt och fetma genom att äta hälsosamt och att röra på dig varje dag.

Stress kan göra att risken för typ 2-diabetes ökar. Det som händer är att stresshormonet kortisol ökar i kroppen om du är utsatt för stress. Det kan till exempel vara att du har höga krav och samtidigt har liten möjlighet att själv påverka din situation. Kortisol omvandlas till kortison i vävnaderna. Kortisonet gör att musklernas celler blir mindre känsliga för insulin. Då ökar risken för att utveckla diabetes.

Dessutom gör kortisonet även att mängden bukfetma ökar. Bukfetma är mer skadligt än till exempel fett runt höfterna.

Läs mer om stress och vad du kan göra för att motverka det.

Rökning ökar också risken att få diabetes.

Komplikationer och följdsjukdomar

Typ 2-diabetes kan göra att du får fler sjukdomar. Det beror på komplikationer i både stora och små blodkärl.

Komplikationer i stora blodkärl

Den allvarligaste konsekvensen av typ 2-diabetes är att pulsådrorna åderförfettas snabbare. Åderförfettning innebär att det bildas lagringar av fett, blodkroppar och bindväv på blodkärlens insida. Blodet får då svårare att passera.

Den största risken med åderförfettning i hjärtats blodkärl är att det där lättare bildas små blodproppar eller förträngningar som kan stoppa blodflödet och ge upphov till hjärtinfarkt. En blodpropp som fastnar i en pulsåder i hjärnan kan leda till en stroke. Det är framför allt hjärtinfarkt och stroke som ökar risken att dö för tidigt vid typ 2-diabetes.

I benen kan åderförfettning leda till fönstertittarsjuka. Allvarlig åderförkalkning i benen kan leda till kallbrand.

Komplikationer i små blodkärl

Det finns även risk för att få komplikationer i små blodkärl. De är sällan livshotande på samma sätt som komplikationerna i stora blodkärl. Men de kan leda till att du får skador på ögats näthinna, njurskador och skador på nerver. Skadorna på nerverna kan ge sämre känsel, oftast i fötter och ben.

Skador i små blodkärl kan också göra att det blir svårt att få och behålla stånd. I slidan kan det leda till minskad känsel och att det blir svårare att få orgasm. Slemhinnorna kan bli torra och det kan bli svårt att bli tillräckligt fuktig. Glidmedel kan vara ett bra hjälpmedel. Det finns att köpa på apotek.

Sjukdomen kan försämras

Vid typ 2-diabetes brukar blodsockervärdet långsamt öka med åren. Den här försämringen kan pågå i många år, men det skiljer sig mellan personer hur snabbt det går.

Försämringen beror dels på att kroppens celler blir mindre känsliga för insulin, dels på att bukspottkörtelns produktion av insulin minskar. Men det är viktigt att komma ihåg att det hela tiden går att bromsa den här utvecklingen genom att minska i vikt och behålla vikten, vara fysiskt aktiv, sluta röka, ha bra matvanor och att du tar dina läkemedel som du ska.

Graviditet och typ 2-diabetes

Gravida kan få en övergående form av typ 2-diabetes som heter graviditetsdiabetes. Alla som är gravida får lämna ett blodprov på mödravårdscentralen för att mäta blodsockervärdet.

Vid graviditetsdiabetes sjunker blodsockernivåerna igen efter förlossningen. Risken för att utveckla typ 2-diabetes senare i livet är ökad om man har haft graviditetsdiabetes.

Att bli gravid

Du bör ha ett så bra blodsockervärde som möjligt om du har typ 2-diabetes och planerar att bli gravid. Det gäller också om du har haft graviditetsdiabetes.

Prata med din läkare om du planerar en graviditet. Då kan du få råd om vad du kan göra för att ditt blodsockervärde och blodtryck ska vara så bra som möjligt inför och under graviditeten.

Patientversion av Socialstyrelsens nationella riktlinjer för vård vid diabetes typ 2

Socialstyrelsen har tagit fram nationella riktlinjer för hur diabetes typ 2 och en rad andra kroniska sjukdomar bör utredas och behandlas. Riktlinjerna innehåller rekommendationer till hälso- och sjukvården om vissa undersökningar och behandlingar som kan vara aktuella för att ta hand om dig som har diabetes typ 2.

Inom området finns också undersökningar och behandlingar som görs mera rutinmässigt. De finns inte med i riktlinjerna.
Här kan du läsa patientversionen av de nationella riktlinjerna för diabetes typ 2.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vid typ 2-diabetes har kroppen svårt att hålla sockerhalten i blodet tillräckligt låg. Vanliga symtom är bland annat trötthet och att du behöver kissa oftare. Symtomen kommer ofta långsamt och kan ibland vara svåra att märka. Du kan göra mycket själv för att sänka blodsockervärdet, men ibland behövs läkemedel.

# data[].attributes.body
Förebyggande arbete:
Att ex. barn och unga aktiveras i skolan och dagis, inte för mycket stillasittande i tidig ålder. Information till föräldrar om vikten av motion och rörelse.
Samhällsperspektiv:
Bättre allmän information om hur man förebygger diabetes och sjukdomar relaterade till övervikt.
Personcentrerad vård:
Regelbundna kontroller med diabetessjuksköterska och erbjuda att anhörig följer med. Vikten av att patienten får berätta om sina erfarenheter och va delaktig vid kontrollerna ger en mer positiv syn på sin sjukdom och kanske mer vilja till att förbättra hälsan. Att patienten får möjlighet att bestämma själv vilken behandling som funkar bäst för hen, insulinpump/penna.
Folkhälsoperspektiv:
Uppmuntra ofta till motion och rörelse.

# data[].attributes.body
Medicinskt:
Kostbehandling, anpassad kost. Tabletter och insulinbehandling.
Folkhälsoperspektiv:
Friskvård.
Omvårdnad:
Individ anpassad omvårdnad.

# data[].attributes.body
- Medicin, både tabletter och insulin. Medicintekniska produkter som underlättar behandlingen, så som insulinpump och blodsockermätare.
- Produkter för föräldrar som skickar värdena till mobiltelefonen så de kan hålla koll.
- Möjligheten att gå till dietist för att få hjälp med kosten.
- Sociala medier: grupper på facebook, instagram-konton för tips och recept.
- Aktiviteter som finns runt om där man bor, ex. badhus - simma, vattengympa, vara med på aktiviteter - så som gympa eller friskis och svettis.
- Utbildad diabetessjuksköterska på vårdcentralen, så att man kan få rätt hjälp och stöttning.
- Finns mycket information information om sjukdomen, på både nätet och exempelvis diabetesgalan på TV. Då samlas även pengar in för att stötta forskningen om diabetes.
- Skolorna måste erbjuda sunda måltider med mycket grönsaker, samt rörelse i form av idrottslektioner och friluftsdagar.
- Kommunen är skyldiga att erbjuda anhörigstöd.
- Diabetesförbundet har mycket information till både personen med diabetes och till anhöriga.
- Diabetesföreningar i alla län som anordnar träffar och andra sammankomster.
- Socialstyrelsen har riktlinjer och mål för diabetesvården, att den ska utvecklas, förbättras och vara god.
- vården ska arbeta hälsofrämjande och förebyggande.

# data[].attributes.body
Här finns även tips och stöd för anhöriga och patient.
Finns även lokala föreningar med aktiviteter.
Mängder av olika Facebook grupper för både patient och närstående.
- omvårdnadsperspektiv: informera

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ung Diabetes är en del av Svenska Diabetesförbundet och finns till för unga med diabetes mellan 15 och 30 år. Vi arbetar med att sprida information, inspiration och stöd till unga med diabetes och personer i deras omgivning. Detta gör vi genom att skapa mötesplatser där det är möjligt att byta erfarenheter, hitta gemenskap och öka kunskapen om diabetes.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ung Diabetes är en del av Svenska Diabetesförbundet och finns till för unga med diabetes mellan 15 och 30 år. Vi arbetar med att sprida information, inspiration och stöd till unga med diabetes och personer i deras omgivning. Detta gör vi genom att skapa mötesplatser där det är möjligt att byta erfarenheter, hitta gemenskap och öka kunskapen om diabetes.

# data[].attributes.body
Informera patienten om fysisk aktivitet, kost, rökning och de andra riskfaktorerna till diabetes.
Utifrån ett samhällsperspektiv så är det bra om man tar upp vikten av god kosthållning och motionering för förebyggande syfte mot diabetes.

På medicinsk nivå handlar det om att bibehålla en jämn blodsockerhalt för att främja hälsan och leva ett gott liv trots sin diabetes.

Omvårdnadsperspektiv kan det handla om att man får gå på kontinuerliga möten med en diabetessjuksköterska och prata om hur det går för en men samtidigt får man in en personcentrerad vård eftersom patienten blir delaktig i sin egna vård och får berätta för- och nackdelar med att vara diabetiker.

Man kan även träffas i grupper och andra individer som kanske har diabetes eller en liknande situation som en själv vilket kan hjälpa en själv för då vet man att man är inte själv i denna resan och det finns andra individer som är i likadan sits som en själv och på så sätt kan man ta hjälp från varandra.

# data[].attributes.body
Medicinskt: Tabletter, insulinbehandling. Typ 2 går att undvika sprutor genom att motionera och bibehålla bra kost. Små portioner vid rätt tid.  Forskning

Folkhälsoperspektiv och individ: Information till patient eller individer med riskfaktorer om hur man kan förbättra livsstilen. Även information till anhöriga och undervisning till samhället för att uppmärksamma diabetes.

Omvårdnad: Tips ex kostråd, träning, "utbildning".

Sjukhus/diabetesmottagning: Akuta fall, t.ex väldigt lågt blodsocker. Remisser från vårdcentral av mer allvarliga komplikationer.

Vårdcentral: Omläggning av sår, information, kontroller, undervisar om insulinredskap och andra hjälpmedel. Skriva ut tabletter och insulin.

Intresse/patientförening: Kunna diskutera liknande problem och få stöd, skapa trygghet, undervisning.

Socialstyrelsen: Lagar, patientsäkerhet, information.

Folkhälsomyndigheter: Studier, undersökningar, information till samhälle.

Anhörigstöd: Hjälpmedel för anhöriga för att undervisa dem och skapa en trygghet.

# data[].attributes.body
Medicinska perspektivet
*forskning --> förbättrade läkemdel
*dietist
*fysioterapeut

Omvårdnad
*involvera samt utbilda patienten
*diabetessjuksköterska
*dietist, remittera
*fysioterapeut, remittera
*personcentrerat bemötanden inkl. involvering av anhöriga
*underlätta för patient för att nå en förståelse och nå en vilja att förändra och uppnå god livskvalitet
*skam/skuldkänslor --> samtalskontakt --> patientförening
*Förebyggande arbete utifrån primärvårdens sida --> informera, informera,
*Hitta motivationsfaktorer, skapa tävlingar i grupp, i familj, enskilt.
*Ge verktyg för egenkontroll som passar individens förmåga och teknikintresse utifrån hur grav diabetesen är

Samhällsperspektiv
*Diabetes är en allmänt känd sjukdom --> men vad är det egentligen? Skillnaden mellan typ 1 och typ 2 --> utbildningsinsatser/ informationskampanjer
*Informera kring diabetes och sund livsstil redan i tidig ålder för att främja hälsa oavsett diabetes eller ej

# data[].attributes.body
Motion (både aktiv träning och vardagsmotion), bra kost, undvika stillasittande, undvik tobak, stressa mindre

# data[].attributes.body
medicinskt: patienten