# data[].attributes.body
Lærerplanen for norsk skole inneholder kompetanse mål med samisk. Dette gjelder fra 2 klasse til vg3.

Kompetansemål etter 7.årstrinn i språk, litteratur og kultur står det at elevene skal kunne:

Lese og uttale stedsnavn som inneholder spesielle nordsamiske bokstaver, og kjenne til enkelte ord og uttrykk på ett av de samiske språkene

Presentere tolkinger av personer, handling og tema i et variert utvalg av barne- og ungdomslitteratur på bokmål og nynorsk og i oversettelse fra samisk

Kompetansemål etter 10.årstrinn i språk, litteratur og kultur står det at elevene skal kunne:

Gjøre rede for utbredelsen av de samiske språkene og for rettigheter i forbindelse med samisk språk i Norge

Gi eksempler på og kommentere hvordan samfunnsforhold, verdier og tenkemåter framstilles i oversatte tekster fra samisk og andre språk

I nesten alle årstrinnene er det kompetansemål der samisk er involvert. Dette er en stor betydning for det samiske språket og dens kultur. Det blir som sagt lagt litt vekt på det samiske språket i skolene i Norge.

# data[].attributes.body
Samene er Nordens urfolk. Samisk kultur er bevart gjennom tusenvis av år til tross for store samfunnsendringer. Men samisk historie handler også om undertrykking og kamp for rettigheter. Norge har forpliktet seg til å støtte samenes arbeid for å bevare og utvikle kulturen sin også i framtiden.  landet vårt skal beskytte samisk språk, kultur og levemåte, også godkjenne samenes tradisjonelle landområder.
Det har skjedd en stor utvikling av sameretten og rettsvernet for samisk kultur de siste årene noe samene ser på som positivt.

# data[].attributes.body
Samene har bodd stort sett i det samme området som i dag i all historisk tid. Helt fra det gamle siida-samfunnets dager har samiske organisasjoner arbeidet for å bevare samisk kultur og næring. I 1953 ble Nordisk Sameråd dannet. Dette er et samarbeidsorgan for de samiske organisasjonene i Norden. I Norge finnes i dag tre landsomfattende samiske organisasjoner: Norges Reindriftssamers Landsforbund (NRL), Norske Samers Riksforbund (NSR), og Samenes Landsforbund (SLF).
Frem til 1959 var all undervisning i norsk skole på norsk og ikke samisk.

# data[].attributes.body
Høydepunkter i språkpolitikken så langt er språkloven og opprettingen av forvaltningsområdet for samisk språk, som så sent som i januar 2006 er blitt utvidet med nye områder. I disse forvaltningsområdene har de et krav om at områdene skal ha et norsk og en samisk land. Samiske barn og ungdommer har også rett til å lære om språket sitt på grunnskolen og videregående uansett hvor de bor i Norge. Det var i 1975 den norske loven for grunnskolen ble endret. Sametinget jobber for at det samiske språket ikke bare skal høres og snakkes, men også ses. Så de passer på at skilt og plakater både innendørs og utendørs på alle offentlige steder skal stå på både norsk og samisk. Det er ti områder i Norge som må følge dette.

# data[].attributes.body
I den internasjonale diskusjonen om språklige rettigheter blir den samiske språksituasjonen i Norge i dag ofte framstilt som et forbilde for andre språklige minoriteter.
Med sameloven og dannelsen av Sametinget fikk samene i Norge i løpet av 1980 og 1990 årene i stor grad mulighet til å drive sin egen politikk.

# data[].attributes.body
Lulesamisk (Julevsámegiella) er et samisk språk som snakkes av 2 000 lulesamer, 1 500 i Sverige og 500 i Norge.
Lulesamisk er ett av de tre samiske språkene i Norge, ved siden av nordsamisk og sørsamisk.
I skoleåret 2009-2010 var det i alt 81 elever som hadde opplæring i lulesamisk i grunnskolen.
Et universitetet i Nordland har utdanningstilbud i lulesamisk og

Lokalavisen Nord-Salten utgir avissider på lulesamisk.

# data[].attributes.body
Samisk snakkes i Norge, Sverige, Finland og i Russland.

# data[].attributes.body
De mest brukte samiske språkene i dag er nordsamisk, lulesamisk og sørsamisk. Det er over 100 000 samer i verden. Av alle samer bruker bare 15 % et samisk skriftspråk, og ca 30 % av de med samisk bakgrunn kan snakke et samisk språk. Samene er den folkegruppen som har bodd lengst i Nord-Skandinavia området. Norge har tillat at samene er Norges urfolk. Mens Sverige, Finland og Russland har ikke godtatt dette enda.

# data[].attributes.body
Nordsamisk er den største samiske språkgruppen og snakkes av omtrent 25 000 personer i Norge.

# data[].attributes.body
Fakta
https://www.regjeringen.no/no/tema/urfolk-og-minoriteter/samepolitikk/samiske-sprak/fakta-om-samiske-sprak/id633131/

https://uit.no/Content/323585/Samerett%20og%20samiske%20rettigheter%20i%20Norge,%20i%20Hav,%20fisk%20og%20urfolk%20(2012).pdf

https://www.udir.no/kl06/NOR1-05/Hele/Kompetansemaal/kompetansemal-etter-10.-arstrinn

https://prezi.com/wzhevcdfo3q5/samene-er-urfolk-med-som-bor-i-norge-sverige-finland-og-r/

-
https://no.wikipedia.org/wiki/Samenes_historie

-Tekstsamling - Minoritet og identitet

Bilder:

http://1.bp.blogspot.com/_iUdtBwg0Xio/S2_KIW-6wqI/AAAAAAAAAHk/SmL9Jjg3L5Q/s400/sameland.gif

http://gielemnastedh.no/wp-content/uploads/2016/01/forvaltningsomradet-for-samisk-sprak.png

# data[].attributes.body
Det samiske språk står sterkere enn noen gang før. Statusen for språkene er bedre tatt i mot gjennom lover og ordninger. Muligheten for å lære samiske språk har aldri vært bedre. Mange jobber aktivt med samiske språk, og språket er mer synlig enn noen gang. Inntrykket er likevel at daglig bruk av de samiske språk er tilbake.

# data[].attributes.body
Det er ca 2000 sørsamer i Norge. De har sitt eget språk: Sørsamisk. De holder på språket sitt fordi det er en viktig måte å bevare identiteten sin på.