# data[].attributes.attachment_link.title
animalsk produktion | Gyldendal - Den Store Danske

# data[].attributes.attachment_link.description
animalsk produktion, produktion, som omfatter levende dyr og produkter herfra, fx kød, æg og mejeriprodukter. I 2005 udgjorde værdien af de animalske salgsprodukter opgjort i prisniveauet fra landmanden godt 36 mia. kr., hvilket svarer til ca. 68% af landbrugets samlede salgsproduktion. De enkelte produkters produktionsværdi beregnes i forbindelse med opgørelsen af landbrugets bruttofaktorindkomst.

# data[].attributes.body
https://mm.tt/812222916?t=6IMfTcGVzg

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Frem til jul bor fire danske malkekøer i hvert deres gennemsigtige klimakammer med aircondition og måleudstyr - og med udsigt til hinanden.

Køerne deltager i et forsøg, hvor forskere ved Aarhus Universitet vil finde frem til en klimavenlig foderblanding.

Problemet er, at køer producerer metangas, når de æder. Metan er med til at øge Jordens opvarmning, men tilsætning af nitrat i foderet kan reducere mængden af metan dannet i vommen med op til 20 procent.

Kort om metan og nitrat i koens vom

Når en ko æder, bliver der dannet metangas i koens vom i forbindelse med, at bakterier omsætter foderet.

Når man tilsætter nitrat til foderet, bruger nitraten en del af den brint, som mikroorganismerne i vommen ellers ville lave metan af.

De foreløbige forsøg viser, at man kan reducere udledningen af metan med op til 20 procent ved at tilsætte nitrat i foderet.

Kilde: AU Foulum
500 liter metan fra hver ko dagligt

- En ko producerer omkring 500 liter metangas om dagen. Man kan aldrig få en ko til at holde op med at producere metan, men vi kan måske få mængden gjort mindre.

Det siger lederen af projektet, seniorforsker Peter Lund ved Institut for Husdyrvidenskab, til dr.dk/viden.

Tidligere danske og udenlandske forsøg har kun kigget isoleret på muligheden for at reducere køernes metanproduktion ved hjælp af nitrat. Mens det nye danske forsøg undersøger meget mere.

Hvor meget nitrat kan køerne klare?

Spørgsmålet er, hvor meget nitrat man kan tilsætte uden, at dyrene bliver syge, og uden at det går ud over udnyttelsen af foderet, køernes mælkeproduktion og kvaliteten af mælken?

Til start fik hver ko 400 gram nitrat i foderet om dagen. Den mængde gav en reduktion af metangas med op til 20 procent.

Nu trapper man mængden ned, mens man samtidig tjekker, hvor meget metan køerne bøvser.

Her kan du se en ko i klimakammer og til venstre for koen kan du se en anden ko, der bare står bundet i stalden. (Foto: AU Foulum © AU Foulum)

Regionshospitalet undersøger køernes blod

Forskerne mener, at for meget nitrat måske vil skade dyrene, blandt andet ved at hæmme hæmoglobins evne til at transportere ilt rundt i kroppen.

Derfor tager man hele tiden blodprøver af køerne, og får prøverne analyseret på Regionshospitalet Viborg.

Køernes bøvser og vores prutter

Vi mennesker producerer også metangas, når vi fordøjer maden, men processen sker ved hjælp af bakterier i tyktarmen.

Og så kommer metangassen ud som prutter.

Køerne har mange bakterier i vommen, og derfor kommer 95 procent af deres metangas ud som bøvser.

- De foreløbige prøver er heldigvis fine, og køerne har ikke problemer, siger Peter Lund.

Køerne er udstyret med en slags stomi ind i vommen, så man let kan tage prøver af vommens indhold af foder og bakterier, uden at køerne mærker noget.

Klar med en anbefaling til foråret

I foråret 2014 er forskerne klar med en konklusion.

Så kan de sige, hvor megen miljøgevinst der er at hente for landmændene og os andre ved at tilføre nitrat til foderet.

Og vel at mærke, når koen samtidig skal have det godt og producere mælk og få kalve, som den plejer.

# data[].attributes.attachment_link.title
Køer skal i fremtiden bøvse mere klimavenligt

# data[].attributes.attachment_link.description
Frem til jul bor fire danske malkekøer i hvert deres gennemsigtige klimakammer med aircondition og måleudstyr - og med udsigt til hinanden. Køerne deltager i et forsøg, hvor forskere ved Aarhus Universitet vil finde frem til en klimavenlig foderblanding. Problemet er, at køer producerer metangas, når de æder.

# data[].attributes.body
methan opstår hovedsagligt et organisk sted på grund af mangel på ilt. Kunne man lave et system der kunne tilføre ilt så det ikke blev til methan

# data[].attributes.attachment_link.description
DMI udfører, indsamler og bearbejder meteorologiske klimatologiske og oceanografiske målinger/iagttagelser samt udfører måling, indsamling og bearbejdning af andre beslægtede geofysiske parametre i hele Rigsfællesskabet.

# data[].attributes.headline
Begrundelse for valg af problemformulering

# data[].attributes.subject
Begrundelse for valg af problemformulering

# data[].attributes.body
Vi syntes at det er relevant for vores tid lige nu, fordi at der er meget fokus på global opvarmning og hvordan det kommer til at påvirke os i fremtiden. Landbrug og især kødproduktionen er en af de største udledninger af CO2 og det kunne derfor være meget spændende at se på hvordan vi gør det?

# data[].attributes.body
Vi bruger over 80% af vores landbrug på foder til dyr. Hvordan er sammenhængen mellem animalsk drift og global opvarmning, er animalsk drift bæredygtigt og hvordan kan man eventuelt ændre den?

# data[].attributes.body
Hvad består drivhusgasser af?

Hvordan kan man gøre animalsk drift mere bæredygtigt?

Hvad er grunden til at køer udleder CO2 og methan og hvordan reagerer stofferne på vores atmosfære?

Hvordan påvirker drivhusgasser klimaet?

Er der en forskel på hvordan klimaet bliver påvirket alt efter om man dyrker konventionelt eller økologisk landbrug?

Hvorfor kalder vi det bæredygtigt landbrug, når både dyrerne og transport udleder CO2 ud i atmosfæren?

hvad kan man gøre for at vores landbrug som helhed bliver mere bæredygtigt? og hvad vil det kræve?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Forskere fra Aarhus Universitet har opdaget, at en hidtil overset gruppe mikroorganismer i koens vom spiller en betydelige rolle i koens udledning af den potente drivhusgas metan. Dette kan have stor betydning for arbejdet med at reducere køernes påvirkning på klimaforandringer.

Når køer bøvser, er det ikke bare lugt og lyd, der kommer ud. Drivhusgassen metan er også en del af pakken. Som drivhusgas har metan omkring 21 gange større effekt end CO ₂, så forskere har i de senere år haft stor fokus på at reducere køernes udledning af metan.

Nu viser det sig, at en væsentlig faktor er blevet overset. I vommen findes en gruppe mikroorganismer som man indtil nu kun har vidst meget lidt om. Nye studier imidlertid ikke blot fastslået at disse mikroorganismer producerer metan, men oveni købet gør det ved brug af helt andre energikilder end de fleste af vommens velkendte metanproducerende mikroorganismer. Denne opsigtsvækkende opdagelse, som er gjort af forskere fra Aarhus Universitet i samarbejde med forskere fra Wien Universitet, betyder, at strategierne for at reducere køernes påvirkning af klimaet via deres udledning af metan bør revurderes.

Mikroorganismernes alternative energikilde
De nyfundne metanproducenter - også kaldet metanogener - går også under betegnelsen RCC (rumen cluster C) og tilhører riget Archaea ligesom de metanogener, forskerne hidtil har haft fokus på. Forskellen er, at RCC metanogenerne bruger en anden energikilde.

- Indtil nu har brint været betragtet som den primære energikilde for metanogener i vommen på køer. Derfor har de fleste metan-reducerende strategier netop fokuseret på specifikt at reducere tilgængeligheden af brint i vommen, forklarer postdoc Morten Poulsen fra Aarhus Universitet.

Tidligere studier har vist, at RCC kan udgøre op mod halvdelen af vommens Archaea samfund. I sine undersøgelser opdagede Morten Poulsen så, at netop denne gruppe af Archaea bruger methylerede forbindelser som energi- og kulstofkilde.

En af strategierne for at reducere køernes udledning af metan har været at øge mængden af umættede fedtsyrer i køernes foder med henblik på at reducere tilgængeligheden af brint for den metanogene proces. Resultaterne har været forholdsvis uforudsigelige og forståelsen af effekterne har været begrænset.

Fokus på bestemt gruppe

Forskerne fra Aarhus Universitet fodrede lakterende køer med diæter, der indeholdte rapsolie og undersøgte effekten af rapsolien på de aktive mikroorganismer i vommen.

- Vores undersøgelser viste, at den fedtholdige kost ikke påvirkede de metanogener, man hidtil har haft fokus på, det vil sige de metanogener, der bruger brint som energikilde. Derimod reducerede den fedtholdige kost aktiviteten af RCC metanogenerne i vommen og reducerede derved produktionen og udledningen af metan, siger Morten Poulsen.

Dette betyder potentielt at man for fremtiden også kan fokusere på andre energikilder en brint for vommens metanogener, og åbner derved op for helt nye strategier til at reducere metanproduktionen i malkekøer.

Og der er al mulig grund til at kortlægge, hvordan udledningen af metan fra køer og andre af landbrugets drøvtyggere kan reduceres. Den udgør nemlig omkring 37 procent af den samlede menneskeskabte udledning af metan. Da efterspørgslen på mælk og kød på verdensplan forventes at stige i de kommende år, risikerer landbrugets negative effekt på klimaet også at stige, hvis der ikke gøres noget. Samtidig repræsenterer metanproduktionen også et økonomisk tab for landmænd, idet energien fra koens foder, der går til at producere metan, i stedet kan bruges af andre mikroorganismer i vommen og ultimativt give højere produktion af kød og mælk.

Forskningen er udført i samarbejde med forskere fra Department of Genetics in Ecology, University of Vienna.

Forskningsresultaterne er publiceret i en videnskabelige artikel i det højt estimerede tidsskrift Nature Communications og kan læses her.

Yderligere oplysninger: Postdoc Morten Poulsen, Institut for Husdyrvidenskab, e-mail: Morten.Poulsen@agrsci.dk, telefon: 8715 4257, mobil: 2515 0255.
Forskning, Kvæg, Natur, miljø og klima

# data[].attributes.attachment_link.title
Ny kilde til drivhusgasser fra køer opdaget

# data[].attributes.attachment_link.description
Forskere fra Aarhus Universitet har opdaget, at en hidtil overset gruppe mikroorganismer i koens vom spiller en betydelige rolle i koens udledning af den potente drivhusgas metan. Dette kan have stor betydning for arbejdet med at reducere køernes påvirkning på klimaforandringer.