# data[].attributes.body
Aksen peger hverken væk fra, eller ind mod solen. Den vender sidelæns mod solen. Dag og nat er altså lige lange.

# data[].attributes.body
Solhverv er de to tidspunkter på året, hvor solen når sin hhv. højeste og laveste (sommer og vinter) højde over horisonten midt på dagen. Eller mere astronomisk sagt. der hvor solens absolutte deklination er størst. (Deklination er den ene af de to vinkler der indgår i en positions angivelse på himmelkuglen

# data[].attributes.body
På den nordlige halvkugle har vi om sommeren længere dage end om vinteren. Forklaringen på dette er jordens hældning. Kloden hælder ind mod solen, derfor er der en større mængde solstråler som rammer Jorden. Solstålernes indfalsvinkel på eksempelvis Danmark er altså forskellig om sommeren og vinteren.

# data[].attributes.body
Månen har grundlæggende fire faser

- Nymåne
Her ligger månen mellem jorden og solen, og derfor vender dens mørke side mod jorden. Nu er månen så kun svagt oplyst af jordens skin. Her er der mulighed for solformørkelser.

- Tiltagende
Når månen er tiltagende kan man gradvist, for hver dag der går, se mere og mere af solen indtil der er fuldmåne.

- Fuldmåne
Ved fuldmåne er jorden mellem solen og månen, og set fra jorden er hele månens overflade her oplyst af solen. Her er der mulighed for måneformørkelser.

- Aftagende
Når månen er aftagende kan man gradvist, for hver dag der går, se mindre og mindre af månen indtil der er nymåne. Og så starter hele cyklusen om igen.

# data[].attributes.body
Jorden hælder med en vinkel på 23,5 grader.

# data[].attributes.body
Måneformørkelser opstår når månen befinder sig på jordens natside. Jorden befinder sig lige i mellem solen og månen. Jorden kaster så en skygge over månen, og den mørklægges. Månen lyser jo ikke i sig selv, den reflekterer solens stråler. Der skelnes mellem totale og partielle måneformørkelser. Månen mørklægges helt ved totale, og kun noget af månen mørklægges ved den partielle. Månen "forsvinder" dog ikke helt under en måneformørkelse; på grund af Jordens atmosfære afbøjes det lys, der strejfer igennem atmosfæren.
obs. ovenstående billeds forhold er ikke korrekte.

# data[].attributes.body
Solformørkelser opstår sjældent helt fuldendt. Den opstår når månen er i fasen nymåne. Den skal stå i sin bane, præcis mellem jorden og solen. Det vil så resultere i at månen vil kaste en skygge på jorden. Personerne der vil opleve total solformørkelse vil opleve at alt bliver mørklagt  i gennemsnit ca.  3-4 minutter, den teoretiske grænse for en solformørkelse er 7 min og 40 sek. Der er i gennemsnit to solformørkelser pr. kalenderår. Men det er kun delvise solformørkelser. En total solformørkelse er sjældnere, og forekommer ca. 1 gang hver 18 måned. Men det gentages kun det samme sted ca. hver 370 år. Hvis man ikke har briller på, når man kigger på solen, efter en solformørkelse, vil solens stråler gøre skade på, eller måske ødelægge dit syn. obs. ovenstående billeds forhold er ikke korrekte.

# data[].attributes.body
Grunden til at vi på jorden har dag og nat, er jordens placering i forhold til solen, og jordens rotation om sig selv. Jorden hælder 23,5 grader, og aksen peger altid mod nordstjernen. Jordens rotation om sig selv, sørger altså for at den ene halvdel af kloden bliver ramt af sollys, og den anden er i skygge. Altså dag og nat. Hældningen er årsag til at vi om sommeren har længere dage end om vinteren.(uddybning længere nede)

# data[].attributes.body
Fænomenet Tidevand opstår, fordi Månen og Solen trækker i Jorden. Størrelsen af tidevandet afhænger af deres position i forhold til hinanden, således at Solens træk forstærker Månens træk ved fuldmåne og nymåne, mens den omvendt modvirker det, når Månen er aftagende eller tiltagende.

# data[].attributes.body
Vores solsystem består af 8 planeter. Tyngdekraften er årsag til, at planeter løber i baner omkring solen. Vores planet Jorden ligger 150 mil. km. væk fra solen.
De 4 inderste planeter består primært af sten og metaller, mens de fire yderste planeter primært består af gasarter, primært brint og Helium(gas kæmperne).

# data[].attributes.body
Årstiderne er bestemt efter jordens placering i forhold til solen. Jorden er ca. et år om at rotere om solen. Jordens hældning gør at vi har sommer på den nordlige halvkugle, når den nordlige halvkugle hælder ind mod solen. Grunden til dette er, at vi på denne årstid bliver ramt af mest sollys. Når det er vinter på den nordlige halvkugle hælder den sydlige halvkugle ind mod solen. Om vinteren er det altså koldt fordi at den samme mængde sollys skal spredes over et større areal, vi får mindre sollys pr. kvadratmeter. På grund af af klodens hældning bliver nætterne længere end dagene på grund af mængden af sollys. Jordens hældning er altså det essentielle når der er tale om årstider

# data[].attributes.body
En video til at tænke over, hvor lille du egentlig er!