# data[].attributes.body
Basma

# data[].attributes.headline
Walaa - spørgsmål til plejehjem bag facaden

# data[].attributes.subject
Walaa - spørgsmål til plejehjem bag facaden

# data[].attributes.body
https://play.kahoot.it/#/?quizId=0c7954fa-6735-445a-8ca1-820f3b1c18cb

# data[].attributes.body
Anders

# data[].attributes.body
Walaa

# data[].attributes.body
Basmar

# data[].attributes.body
Vi kan se under netværk cirklen at han mangler noget i det frivillige netværk.

Så vi kunne arbejde noget i det mod hans KOL. Han skal laver mere aktiviteter som fx at gå en tur eller melde sig til noget genoptræning mod hans KOL.

# data[].attributes.body
Rengøring hos Walaa - vi viser aktiv lytning, nonverbal og verbal kommunikation, anerkendende kommunikation, normer, holdninger, værdier i samarbejdet og empati/sympati

# data[].attributes.body
1.

Uoverensstemmelser.

Ida og Hans er ikke enig om rengøringsmiddel.

Så deres konflikt starter allerede der.

2.

Personificering

Hans giver hende skylden med hvad hun har lært i skolen. Og han synes godt man kan bruge hans rengøringsmiddel.

Mens Ida mener at hans datter skal købe den rigtige rengøringsmiddel.

3.

Problemet vokser

Problemet bliver kun større af at de ikke er enige om rengøringsmiddel

4.

Samtalen opgives

Samtalen bliver mere og mere reduceret

Ida giver næsten op og ender med at snakke med hendes kollegaer. For at finde en løsning på problemet

5.

Fjendebillede

Der opstår et fjendtligbillede af hinanden

Hans vil gerne ringe til kommunen for at sladre over problemet. Ida er enig og går sin vej.

6.

Åben fjendtlighed

Hans har under hele samtalen været flabet overfor Ida

Ida er træt af Hans efterhånden og magter det ikke mere.

7.

Polarisering

De ender med at de går hver til sit

Hans vil gerne have en ny SOSU-assistent og vil ikke se Ida mere.

# data[].attributes.body
1. Jeg kan forklare, hvad nonverbal og verbal kommunikation er og øver mig i at anvende det
2. Jeg kan give eksempler på, hvordan misforståelser i kommunikation kan opstå.
3. Jeg kan forklare konflikttrappen og øver mig i at anvende den i forhold til at bygge forbygge konflikter.
4. Jeg kan give eksempler på kommunikation, som virker konfliktoptrappende og konflikt nedtrappende.
5. Jeg kan forklare, kultur og kulturforskelle og hvilken betydning det har for samarbejde med borgere.
6. Jeg kan forklare, hvordan jeg vil møde borgerne og de pårørende på en etisk og respektfuldmåde.

# data[].attributes.body
Norm er i sociologisk videnskab et begreb, der refererer til regler og /eller sociale værdier, som angiver den ønskelige eller forventede adfærd i en gruppe eller hele samfundet. Begrebet er i faglitteraturen oftest angivet i flertal, normer, fordi der er tale om et sæt af sammenhængende retningslinjer.

Hvordan bruges normer, holdninger og værdier på samarbejde?

For at skabe et fællesskab, hvor man kan samarbejde er det vigtigt, at der er enighed om værdier og det grundlag, der ligger bag arbejdspladsens arbejde. Værdier skal være grundlaget for det fælles mål for arbejdspladsen, men de skal ikke stå i stedet for faglighed.

Sociale fællesskaber der mangler et fagligt grundlag, er i fare for at udvikle sig i en retning, der kan danne grundlag for fx udelukkelse af kolleger, usikkerhed, samvittighedsnag, mobning og rygtespredning.

En sådan udvikling på arbejdspladsen kan forekomme fordi det ikke er faglighed, klare mål og værdier, der sætter dagsordenen. Men derimod uformelle holdninger og ikke formulerede normer om adfærd og handling, der udgør rammen på arbejdspladsen.

Den daglige praksis med ros, ris, belønning, anerkendelse, tjenester, tillid eller mistillid skaber grobund for trivsel eller mistrivsel. Alene kan én sarkastisk eller ironisk bemærkning ikke ødelægge et i øvrigt godt klima, men hvis samvær og samtale bygger på f.eks. ironi, sarkasme og (negative) for-forståelser, er det ødelæggende for handling og deltagelse.

Ledelsen har et stort ansvar vedrørende fællesskab og samarbejde. Det er ledelsen, som skal melde ud, være klar i mælet, tilkendegive retningslinjer i forhold til tonen på arbejdspladsen, såvel som i forhold til arbejdsopgaverne. Samtidig har medarbejderne også mulighed for at påvirke arbejdsmiljøet i en positiv eller negativ retning, via egne handlinger og egen selvforståelse.

Eksempel på hvordan vi sætter fokus på Normer & Værdier
Normer, holdninger, værdier i samarbejdet.

Vi har allesammen forskellige normer, holdninger og værdier.

Det er vigtigt at man ikke ser hinanden forkert og forstår at der er forskelligheder især på arbejdet.

# data[].attributes.body
Empati: Man mærker, hvad et andet menneske mærker.

Sympati: Man forstår hvad den anden person mærker, man oplever samme følelse, som personen.

# data[].attributes.body
• Anerkendende Kommunikation er hvor du er opmærksom, respektere personen, og viser forståelsen overfor den person du kommunikere med.

•Den anden person overfor dig skal føle sig hørt og set, og at han bliver taget alvorligt.

•Det er godt at kommunikere anerkendende, især når det er professionel relation.

•I samarbejde med borgeren, er det mig der skal være professionel, og mig der har ansvaret for at samarbejdet fungere.

•Man skal have respekt for den enkelte borger, og borgerens ønsker og krav, også selvom man ikke forstår dem.

•For et godt samarbejde skal man være interesseret i hvordan borgeren oplever situationen.

•Så kan man tage det med i sine overvejelse i forhold til den enkelte borger.

•Anerkendelse giver ikke borger ret, men man skal lytte, tage ønsker og tanker med i sine overvejelser.

Eksempel på hvordan vi sætter fokus på anerkendende kommunikation

vi bruger vores anerkendende kommunikation til at forstå Hans følelser. hvis han er vred så bruger vi aktiv lytning til at spørge hvad han er vred over og anerkende hans sitration

# data[].attributes.body
1) at blive set, hørt og accepteret for den man er

Ida kunne have accepteret problemet og løst opgaven så godt hun kan

2) at kunne mestre, altså at opleve man lykkes i det man gør

Hun kunne spørge Hans om hun ikke skulle selv anskaffe de rigtige rengøringsmidler til næste gang eller komme i morgen og gør det sidste færdigt. Fordi på hendes arbejdsplads har de rigtige redskaber til at gør rent derhjemme også fordi Hans har KOL.

3) at kunne se mening her og nu, og at kunne se sig selv ud i fremtiden

Ida kunne begrunde at hun gerne vil passe på hans helbred. På grund af hans livstilssygdom som er KOL.

Og hun gør det for at passe på ham og forbedre at Hans ikke får det værre på grund af hans livssygdom.

4) at være en del af et fællesskab, oplevelsen af at man hører til

Det kunne medbringe et fællesskab for hinanden på grund af Idas gode idé. Og Hans kan se mening med det på grund af at han har KOL

# data[].attributes.body
Verbal kommunikation handler om det, der bliver sagt eller skrevet med ord, og det er fx vigtigt, at du bruger nogle ord, der passer til den person, du taler med. I dit arbejde vil du ofte møde mennesker, som er ældre end dig selv, og jeres sprog er derfor ikke ens. Du kan sagtens bruge ord, som den ældre ikke forstår, og de ældre borgere kan bruge ord og sætninger, som du kun har hørt på film. Her er det vigtigt, at du overvejer, hvilke ord du bruger, dels for ikke at støde borgeren, dels for at sikre, at dit budskab når frem.

I alle erhverv er der et fagsprog, som man lærer igennem uddannelsen. Det gælder også for den uddannelse, du er i gang med. Så når du fx taler med dine kollegaer, vil det være almindeligt, at du bruger fagsprog, men når du taler med borgerne, skal du bruge et hverdagssprog.

Nonverbal kommunikation

Den nonverbale kommunikation omfatter bl.a.:

måden, du siger ordene på (tonefald)

bevægelse af hænder og arme (gestikulationer)

ansigtsudtryk/mimik

håndtryk

påklædning

hår og udsmykning af kroppen.

Eksempel på hvordan vi behandler verbal/nonverbal kommunikation

Nonverbal og verbal kommunikation.

Når vi leger med verbal er det vigtig med en god og professional samtale.

Det er vigtig at man forstår hinanden for at give en tovejskommunikation.

Fagsprog kommer også med i billedet i verbale kommunikation. Hvis man snakker om noget bestemt indenfor faget.

Det Nonverbal handler om hvordan vi er over for andre eller hvad de kan se på os.

Fx. Mimik, tonelejet, vores krop og tøj stilen.

Vi gør det for at udtrykke os så bedst som muligt overfor vores beboer.

# data[].attributes.body
I aktiv lytning sætter du den, der taler, i centrum. Det handler om ikke at gøre opmærksom på dine egne synspunkter, men at forstå, hvad den anden mener. Du skal altså øve dig i at sige så lidt som muligt. Det kan dog være en god idé, at du stiller nogle åbne spørgsmål, der får den anden til at tale.

Det er også en god idé at holde øje med, om din opfattelse af det, der bliver sagt, er rigtigt. Det kan du bl.a. gøre ved at samle op undervejs, fx med disse spørgsmål:

Har jeg forstået dig rigtigt, når du siger, at …?

Det, du er vred over, er altså …?

Dvs. at du synes, at …?

Når du lytter aktivt, er det meningen, at den anden part selv får øje på de løsninger, der føles rigtige i situationen, og at det ikke er dig, der fortæller, hvad du synes, er bedst. Derfor skal du undgå at komme med gode råd, hvis du ikke bliver bedt om det.

Eksempel på hvordan vi viser aktiv lytning

- Vi lytter til Hans
-  Vi viser at vi er interesseret i det han sidder og fortæller
- vi spejler os med Hans. Hvis han er ked af det, så er vi kede af det. Vi sætter os i samme båd som han er i.
Vi kan bruge aktiv lytning til at forstå Hans' situation. Blandt andet med hans afdøde kone og familien der bor langt væk.

Men også generelt til vise interesse for Hans.

# data[].attributes.body
Børge og Hans brugte fritiden på at gå i Fyns Tivoli, kører scooter, og tage til fester. Herudover maler Hans malerier. Han har en stor interesse i naturen og især fugleliv.

# data[].attributes.body
- Hans er født og opvokset i Jerup i Vendsyssel nord for Frederikshavn (Region Nordjylland).
- Han er et familie menneske og har det godt med sin familie selvom de bor i Nordjylland..
- Det var et fattigt hjem, hvor faderen var landsbysmed og skoede heste, og moderen var hjemmegående husmor. På trods af fattigdom, så havde Hans en tryg barndom.

- Hans har altid godt kunnet lide at møde mennesker og bruge sig selv kreativt som dekoratør. Hans kan også godt lide at være præsentabel.
- På samme måde har det altid været en vigtig værdi for både Hans og Jytte, at hjemmet fremstod rent og pænt. Hans har også altid godt kunnet lide god mad, så han har altid været lidt godt i stand.

- Hans synes han har haft et godt liv.

# data[].attributes.body
Hans bor alene i en 2-værelses lejlighed i Odense M

# data[].attributes.body
Hans ser en jævnaldrende kvinde en gang imellem.

# data[].attributes.body
Os som besøger Hans hver 14 dag.

# data[].attributes.body
Ægtefælle: Jytte, døde for et par år siden,

- Jytte og Hans fik sammen 2 børn.

-  Har 5 dejlige børnebørn som er voksne og kan hjælpe med e-Boks og elektronisk post.

- Fik en ven ved navn Børge i en ung alder.
- Børge og Hans arbejdede i samme branche.
- Tilbragte sin fritid med Børge.

# data[].attributes.body
Rengøring hver 14 dag.

# data[].attributes.body
Lette Begrænsninger. Borgeren er med i den aktive part og kan med let person assistance udføre aktiviteten.
Borgeren er aktiv og har kun behov for lidt hjælp

# data[].attributes.body
Hans har KOL. Han er stoppet med at ryge efter vejledning fra egen læge. KOL står for Kronisk Obstruktiv Lungesygdom og betyder at borgeren har nedsat lungefunktion.

Derudover har Hans nedsat hørelse. Hans har stadig bil, men bruger den sjældent da han er utryg ved at køre

han har haft KOL ca. 25 år over siden

Eksempel på hvordan vi kan hjælpe Hans med hans KOL
- Snakke med en forening
- Give ham tricks til vejrtrækning via lunge foreningen

Link til KOL
https://www.lunge.dk/kol

https://www.lunge.dk/aandedraet/sektion-faa-bedre-vejrtraekning-og-find-ro

# data[].attributes.body
Der har været positive og negative sider af livet.

Kommer fra et fattigt hjem. Bor i Odense. Men har børn og børnebørn i Nordjylland.
Husker tydeligt alle vej gade navne han været ved i løbet af sit liv.

- Gik i skole 3 dage om ugen, hver anden dag.
- Arbejdede resten af tiden på flere en gårde til 50kr halv årligt men steg i løn til 200kr.
- 16 år gammel: Kom i lære i Frederikshavn i en manufakturhandel.
- Da han var ung gik Hans til fest om Lørdagen med sin bedste ven Børge
- Han mødte sin kone i 7 klasse efter skole tid. De vinkede til hinanden hver morgen.
-  Havde et talent inden for dekoration og kom på dekoratørskole i København.
- Han startede ellers ud med at kalkulere og mærke vare hos Den Gamle Marmelade Fabrik
- Fik job efter endt uddannelse, som dekoratør hos Kristiansens Tøj og Sko i Odense.
- Flyttede derfor ind i lejlighed i byen
- Forfremmet til daglig leder et par år efter.
- søgte andre græsgange som konsulent for trælasthandel og leder i et byggemarked.