# data[].attributes.headline
1. כתבו את שמכם.                     2.כתבו כיצד אתם מלמדים את ההבחנה בין עובדה לדעה.           ניתן להוסיף מערך שיעור (במידה ויש לכם כזה)                      בהצלחה, חן.   

# data[].attributes.subject
1. כתבו את שמכם.                     2.כתבו כיצד אתם מלמדים את ההבחנה בין עובדה לדעה.           ניתן להוסיף מערך שיעור (במידה ויש לכם כזה)                      בהצלחה, חן.   

# data[].attributes.body
אני כותבת על הלוח עובדה אחת מאוד בסיסית ומוכרת יחסית ודעה אחת. לאחר מכן אני שואלת את התלמידים האם כולם מסכימים עם העובדה המוצגת והאם הם מסכימים הדעה המוצגת. לאחר מכן אנחנו דנים בכך שעם עובדות לא ניתן להתווכח והן קבועות, בעוד שדעות הן דבר סובייקטיבי ואף משתנה.

# data[].attributes.headline
שני בן גרשון

# data[].attributes.subject
שני בן גרשון

# data[].attributes.body
אני נותנת את ההגדרות של דעה ועובדה ואז נותנת דוגמאות והילדים צריכים להבחין

# data[].attributes.body
אני משתמשת בהגדרה של המפמ"ר מהי עובדה ומהי דעה ואז משתמשת בקטעי מקור שמדגימים זאת ומבקשת מכל תלמיד , לסווג בין המקורות ולמרקר בקטע משפט או יותר שמוכיח שזהו מקןר המבטא עמדה / דעה

# data[].attributes.body
אני מגדיר להם עובדה ואז מדגים להם על חייהם האישיים (בכיתה יש 32 תלמידים, בכיתה יש יותר תלמידים מתלמידות). לאחר מכן עושה אותו הדבר על דעה.
לאחר מכן נותן להם לתרגל בעצמם ולהביא 3 עובדות ו3 דעות על חייהם.

# data[].attributes.headline
דוד מדר , אני כותב על הלוח שני משפטים בנושא המתאים לגיל התלמידים , רלוונטי הקרוב לליבם. משפט דעה ומשפט עובדה מבקש מהתלמידים  לענות בהצבעה : מי מסכים עם המשפט הראשון ? מדוע? מי מסכים עם השני ? מדוע? עורך דיון על ההבדל בין שני המשפטים שדרכו נגיע להבחנה בין משהו עובדתי שאין עליו עוררין ואפשר להוכיח אותו, לבין משהו שהוא בגדר דעה אישית שניתן להתווכח עליה. בסיום נקיים המשגה ברורה שתיכתב על הלוח מהי עובדה ומהי דעה. 

# data[].attributes.subject
דוד מדר , אני כותב על הלוח שני משפטים בנושא המתאים לגיל התלמידים , רלוונטי הקרוב לליבם. משפט דעה ומשפט עובדה מבקש מהתלמידים  לענות בהצבעה : מי מסכים עם המשפט הראשון ? מדוע? מי מסכים עם השני ? מדוע? עורך דיון על ההבדל בין שני המשפטים שדרכו נגיע להבחנה בין משהו עובדתי שאין עליו עוררין ואפשר להוכיח אותו, לבין משהו שהוא בגדר דעה אישית שניתן להתווכח עליה. בסיום נקיים המשגה ברורה שתיכתב על הלוח מהי עובדה ומהי דעה. 

# data[].attributes.headline
אורלי יעקובוביץ 

# data[].attributes.subject
אורלי יעקובוביץ 

# data[].attributes.body
1. אני כותבת את ההגדרות של עובדה ודעה ולאחר מכן מבקשת מהתלמידים לכתוב דוגמא לעובדה ולדעה במחברת.
2. לאחר מכן מחלקת דף עם משפטים והתלמידים מתבקשים לכתוב ליד כל משפט האם הוא דעה או עובדה.

# data[].attributes.body
אני בדרך כלל משתמש בשאלה הזו:
לפניך קטע מאיגרת ששלחו נציגי היישוב אל מלך בריטניה בחודש ינואר 1946, במחאה על מדיניות בריטניה בארץ-ישראל.

"הוד מעלתך,

אנו החתומים מטה, נציגי היישוב העברי, חברי הוועד הלאומי, שליחי העיריות, הקהילות, המועצות המקומיות והמשקים החקלאיים, באים להביע באמצעותך את מחאתנו העמוקה לממשלת הוד מלכותו, בתור ממשלת המנדט על ארץ-ישראל, על הפסקת העלייה [...]

אנו, נציגי היישוב העברי, יודעים, כי צדקנו בריבנו. אנו יודעים, כי שרתנו נאמנה את מלחמת החירות של העולם: מיטב בחורינו ובחורותינו הלכו נדבה [התנדבו] אל הצבא הבריטי, בהתגברם על מכאוב "הספר הלבן" של שנת 1939 וגזרותיו, הקיימות עדיין ועומדות, זה תשעה חודשים לאחר גמר המלחמה. אנו יודעים, כי בפני שרידי חרב היטלר, אשר אכלה מיליונים מאחינו – נעולים השערים [...] הוד מעלת!

אנו, נציגי היישוב העברי, מוסרים לידך את האיגרת הזאת, אשר דבריה העצורים [מאופקים] אינם מוסרים אף מעט מסערת רוחנו, להמציאה לממשלת הוד מלכותו. אנו דורשים: פתיחת שערי הארץ לאלתר [מייד] לעליית שרידינו בלי כל הגבלה; [...] קיום הבטחות הקודש, אשר ניתנו לעם היהודי, ועידודו בדרך גאולתו האחת והיחידה.

ירושלים, י"ג בשבט תש"ז, 5/1/1946

(א' מורגנשטרן [עורך], עלייה, התיישבות ובנין הארץ, משרד החינוך ואוניברסיטת בר-אילן, תש"ם, עמ' 317)

הצג על פי הקטע את עמדת נציגי היישוב היהודי בנוגע למדיניות בריטניה בארץ-ישראל, והסבר שתי עובדות היסטוריות שהובאו בקטע לחיזוק עמדה זו.

עמדתו של הכותב מתגלה לתלמידים במקרה כזה כמעט באופו אינטואיטיבי (מה גם שהיא מופיעה כבר בתחילת המכתב כך שהתלמידים עדין ברמת ריכוז גבוה למרות אורך המכתב). אני שואל את התלמידים מה הקריטריונים לפיהם הם קבעו שזו העמדה? לרוב הם עונים כי ישנה מילה מפורשת המביעה עמדה "עמדתנו". שהעמדה היא למעשה המסקנה של מה שרוצים לומר במכתב. שהעמדה בדרך כלל מציגה עמדה סובייקטיבית ולא אובייקטיבית...
מתוך הדיון הזה אנחנו גוזרים את הקריטיונים להבחנה בין עמדה ודעה

# data[].attributes.body
אני מביא דוגמאות מנסיוני בעולם המודיעין - מביא עובדה מוכחת ממלחמת העצמאות על אירוע שהיה הוא וודאי וברור ואז מביא 2 דעות מנוגדות ביחס לאותה עובדה המפרשות אותה, אחת אחרת מהשני - אני שואל אותם - מי צודק? האם משנה מי צודק? האם מותר בהסטוריה להביע דעות שונות? מי קובע מי צודק? דרך תהליך זה מבינים התלמידים את ההבדל בין עובדה לבין דעה סובייקטיבית

# data[].attributes.headline
אורה הילה לזרוביץ'

# data[].attributes.subject
אורה הילה לזרוביץ'

# data[].attributes.body
מחלקת את הלוח לשני חלקים, בצד אחד רושמת את הכותרת עובדה ומהי ההגדרה שלה. בצד השני, רושמת את הכותרת דעה ומהי ההגדרה שלה. לאחר מכן, מסבירה ורושמת דוגמה לעובדה - הרכב הכיתה שלנו הוא 5 בנים ו-3 בנות. ודוגמה לדעה- כלב הוא בעל חיים שכיף לגדל בבית. לאחר מכן, מחלקת את התלמידים ל2 קבוצות (בכל קבוצה 4 תלמידים, כיתת תקשורת ברמה בינונית גבוהה), לכל קבוצה מחלקת 10 כרטיסיות, המכילות משפטי עובדה/ דעה. המשימה של כל קבוצה: מיון הכרטיסיות בשתי ערימות על השולחן לעובדות/דעות. למשימה זו יוקצבו כ- 10 דקות. לאחר מכן יגשו ללוח וידביקו את הכרטיסיות בטור שבחרו לסווג את המשפט שבכרטיסיה. ובסוף, יתקיים דיון לכל משפט (האם סיווג המשפט כעובדה/דעה)עומד בקריטריונים של ההגדרות

# data[].attributes.headline
ינאי לונדון.

# data[].attributes.subject
ינאי לונדון.

# data[].attributes.body
יש משחק של שיעורי חינוך, שבו יש מגוון משפטים שקשורים לנושאים ספציפיים, למשל: נהיגה תחת חומרים ממכרים (כחלק מתכנית הלימודים בשכבה י"א +י"ב) - אני מחלק את הכיתה לשניים, מקריא משפט - והתלמידים צריכים להחליט האם מדובר בעובדה או דעה וללכת לצד של העובדה או לצד של הדעה. אימצתי משחק זה לכיתות בהן אני מלמד היסטוריה ואני עושה דבר דומה עם דעות ועובדות.

# data[].attributes.body
עובדה-אמירה או היגד שניתן להוכיח את אמיתותו, קביעה שאין עליה ויכוח.
דעה- מה שחושבים על עובדות או על רעיונות.

אפשר להוסיף טקסט מידעי קצר (לא בהכרח מתחום ההיסטוריה) המשלב דעות ולבקש מהתלמידים להבחין בין דעה לעובדה בטקסט.

בשלבים מעמיקים יותר להשתמש בקטעי מקור שבהם טיעונים (דעות).

# data[].attributes.headline
עינת ארנפרוינד

# data[].attributes.subject
עינת ארנפרוינד

# data[].attributes.body
שואלת את הכיתה מה ההבדל בין עובדה לדעה? מהתשובות אני כותבת את ההגדרות המדויקות על הלוח ומדגימה דוגמא מהחיים. שואלת אותם לגבי דוגמאות מהחיים שלהם והם בעבודה בזוגות מתרגלים

# data[].attributes.headline
שונית קלייט 

# data[].attributes.subject
שונית קלייט 

# data[].attributes.body
אני מביאה להם דוגמאות שקורובות אליהם ליום יום , ,לפעמים אםילו כתבות מהעיתונות ואז אנו מחליטים האם זה עובדה אן טענה ומבצעים על זה דיון

# data[].attributes.body
אני כותבת על הלוח את ההגדרות של דעה ועובדה, קוראת ומסבירה כל הגדרה באמצעות דוגמה. אחר כך התלמידים מקבלים דף עם משפטים, שהם צריכים למיין לדעות ועובדות. בהמשך מנתחים קטע מקור.

# data[].attributes.body
כותבת על הלוח עובדה דיעה. כותבת משפטים מפוזרים על הלוחשהתלמידים ישלימו ויתאימו למושג הנכון. השלמת משפטים: לדעתי ההפסקות בביה"ס.... אני חושב ששימוש בניידים בביה"ס...., ומנגד: ההפסקות בביה"ס מתחילות בשעה ... מסתיימות בשעה....בתחילת היום מוסרים את הנייד ל .... ומקבלים אותם בחזרה ב....
כל תלמיד מתבקש לומר משפט דיעה\עובדה והאחרים צריכים לנחש.
להרחבה, המורה תתן משפטי עובדה\דיעה הלקוחים מההיסטוריה.

# data[].attributes.body
מחלק דפים עם עובדות ודעות בערבוביה, כגון: נפילת הבסטיליה התרחשה ב-14  ביולי ב1789 .
המהפכה הצרפתית התרחשה בעקבות משבר חוב של מלך צרפת (התלמידים כבר נפגשו עם הרקע לסיפור ההיסטורי). ואנחנו מתחילים תהליך כיתתי תוך כדי שיעור כדי להבחין בין העובדות לדעות... בשלב הבא יוצגו בפניהם עובדות ודעות מאירועים שונים הכוללים גם להתרחשויות ועובדות במוסד הלימודי בהם הם לומדים, המטרה לראות שהעניין הובן אצל התלמידים.

# data[].attributes.body
יוצרת מצגת עם משפטים על חומר שנלמד לגבי כל היגד מבקשת מהתלמידים לקבוע אם מדובר בעובדה או דעה. מחלקת את הכיתה לשלוש או ארבי קבוצות . כל קבוצה מקבלת 2 דקות לדון בהחלטה. ואז חשיפהשל התשובה . אם יש אי הסכמה בקבוצות , מבקשת מהתלמידים לנסות לשכנע זה את זה באמצעות טיעונים ולהגיע להחלטה כיתתית. מבקשת מכל קבוצת תלמידים לנמק את תשובותיהם. בסוף התרגול מגבשת עם התלמידים יחד הגדרה לטיעון ועובדה. מחלקת דפים עם קטע שבו הם מתבקשים לאתר ולסמן דעה או עובדה.

# data[].attributes.body
אני בדרך כלל מציג להם דוגמאות מהחיים שלהם כמו כשההורים מבקשים מהם לסדר את החדר איזה טיעונים הם מציגים להם ועוד זה מאפשר להם להבין יותר טוב מה זאת אומרת להציג דעה ולאחר מכן מציג להם את עובדה/דעה בקשר היסטוריה

# data[].attributes.headline
אביטל פישרמן דניאל

# data[].attributes.subject
אביטל פישרמן דניאל

# data[].attributes.body
הסבר המושגים עובדה ודעה. הבאת דוגמאות מחיי היום יום עם קישור למושגים. בשיעור אחר אני מלמדת מודל פסקת טיעון. לעיתים אני מביאה פסקאות מוכנות וביחד מזהים את חלקי הפסקה, אח"כ כתיבה משותפת ולבסוף עבודה עצמית של פסקת טיעון.

# data[].attributes.body
אני כותבת משפטים על הלוח ושואלת את התלמידים האם המשפט דעה או עובדה ויוצאת מתוך התשובות שלהם ויוצרת הגדרה

# data[].attributes.headline
מילכה טנג'יר

# data[].attributes.subject
מילכה טנג'יר

# data[].attributes.body
שואלת את הכיתה מהי עובדה ומהי דיעה מתוך הידע האישי שלהם.
לאחר מכן מספקת לתלמידים הגדרות לעובדה ודיעה.
ולבסוף מתן דוגמאות, משתדלת לתת משפטים ודוגמאות מחיי היומיום ולהפוך את ההקניה למשחק.
לעיתים מפתחת משפטי דיעה לדיונים ו"דיבייטים".
לבסוף אתן תרגול עצמאי לסימון עובדה\דיעה,
וברמה הגבוהה יותר, איתור עובדה\דיעה בתוך טקסט וכתיבתם.

# data[].attributes.body
אני כותבת על הלוח נושא: דעה/ עובדה ואז אומרת וכותבת על הלוח משפט המציין עובדה ושואלת את התלמידים האם המשפט מציין עובדה או דעה. אני מבקשת מכל תלמיד שעונה לנמק מדוע הוא חושב שזו דעה/עובדה? לאחר מכן אני אומרת וכותבת משפט המציין דעה ושואלת שוב האם המשפט מציין עובדה או דעה ושוב מבקשת לנמק.
אני מחזקת את התשובות הנכונות ומנסה להגיע יחד עם התלמידים להגדרה של עובדה ודעה במילים שלהם. וכותבים את ההגדרות על הלוח. אני מבקשת מהם לתת דוגמאות למשפטי עובדה ודעה מכל תחום שירצו, כותבים על הלוח והתלמידים מעתיקים למחברת.
לאחר שהתלמידים מבינים את ההבחנה אני שואלת את התלמידים למה לדעתם חשוב להבחין בין דעה לעובדה.. ומגיעה יחד איתם למסקנה שעובדות יכולות לבסס ולהסביר טענה, וכן שההבחנה יכולה לסייע להם בהבנת הנקרא ובכתיבה טיעונית.

# data[].attributes.headline
שרית רגיניאנו

# data[].attributes.subject
שרית רגיניאנו

# data[].attributes.body
אני מסבירה את המושגים. לאחר מכן נותנת לתלמידים משפטים של עובדה ודעה מנושא שנלמד בכיתה. לאחר מכן אנחנו עובדים עם קטע מקור ומזהים את הדעה והעובדות בקטע

# data[].attributes.body
ההבדל בין דעה לעובדה

בטקסט שכנוע יכולות להופיע עובדות וגם דעות, וחשוב להבחין ביניהן:

עובדות – אמירות, היגדים, קביעות שאין עליהם ויכוח, דברים הידועים כאמתיים, ואשר ניתן להוכיח את אמיתותם. למשל: בתל-אביב יש בניינים, שגובהם יותר משלוש קומות – אמירה זאת היא עובדה שאפשר לראות אותה, ואפשר להוכיח אותה.

דעות – מה שחושבים על עובדות, על רעיונות, או על דעות של אחרים. למשל: טוב שיש בתל-אביב בניינים גבוהים; הבניינים הגבוהים יפים; עדיף לגור בבניינים נמוכים ולא בגבוהים; חובה להפסיק את בנייתם של הבניינים הגבוהים. כל אלה הם דעות ולא עובדות, אף על פי שהן מתייחסות לעובדות.

מושגים קרובים למילה דֵעה הם: טענה, עמדה, השקפה, השערה, הערכה, שיפוט, אמונה, ביקורת.

אני לרוב מחלק את הכיתה לשני קבוצות:
קבוצת העובדה מול קבוצת הדעה, מעלים דיון פנימי מעולם התוכן של התלמידים- רשתות חברתיות, משחקי רשת, סמארטפונים ועוד ואז כל קבוצה מעלה את הדעה מול העובדה.

# data[].attributes.body
א. הסבר המושגים בדגש על ההבדלים.
ב. ניתוח הסוגייה באמצעות מקורות שמוסרים גרסאות סותרות - כגון: בפיצוץ מלון המלך הדוד בירושלים.

# data[].attributes.body
מציגה לתלמידים הגדרה + דוגמא מעולמם המושגים שלהם בהקשר לשיעור. עובדה מול דעה:
עובדה משהו שקרה ולא ניתן לשנותו כמו : אנחנו לומדים היסטוריה שש שעות בשבוע (מה לעשות זו עובדה !)
דעה : המורה להיסטוריה שלי היא מעולה :)

# data[].attributes.headline
אולגה ימרום 

# data[].attributes.subject
אולגה ימרום 

# data[].attributes.body
מלמדת מהפרט אל הכלל באמצעות ההדגמה. רושמת על הלוח עובדה בסיסית, לדוגמה בשנת 1939 הגרמניה הנאצית פלשה לפולין והחלה מלחמת העולם הראשונה. לאחר מכן אומרת לתלמידי: "אני חושבת שמעצמות עולמיות-בריטניה, ארה"ב וצפת - היו מסוגלות למנוע את המלחמה". לאחר מכן מפנה שאלה למליאה: מה ההבדל בין שני המשפטים? ברוב המכרים התלמידים מגיעים למסקנה הנכונה. לאחר מכן מציגה את ההגדרות: מהי עובדה ומהי דעה/ טענה

# data[].attributes.headline
עדי הלל גואלי

# data[].attributes.subject
עדי הלל גואלי

# data[].attributes.body
כאשר אני רוצה ללמד תלמידים בין עטבדה לדעה אני כותבת על הלוח 2 משפטים ומבקשת מהתלמידים לומר לי האם מדובר בעובדה או דעה. הם צריכים לנמק את בחירתם ומתוך הנימוק שלהם אני מסבירה את ההבדל.

# data[].attributes.body
אני מלמדת בכיתה גם עברית וזה נושא שלם שנלמד בשיעור עברית ומתורגל בכל אחד ממקצועות רבי המלל הנוספים שאני מלמדת בכיתה (הסטוריה, גיאוגרפיה ותורה)
ניתן לבקש מתלמיד לעמוד בקדמת הכיתה ולבקש מהתלמידים לתאר את התלמיד כאשר אני כותבת על הלוח מה התלמידים אומרים, בצד אחד אכתוב את כל התיאורים הפיזיים (גבוה/ נמוך/ צבע שער/ מה לובש וכו') ובצד השני אכתוב תיאורים אישיים יותר( כמו נראה טוב/ חולצה יפה/ נחמד וכד') אשאל את התלמידים למה הפרדתי את מה שאמרו ל2 טורים?
לבסוף נבין יחד שבצד אחד כתובות עובדות, דברים שלא ניתן להתווכח עליהם ואילו בצד השני כתובות דעות אישיות, שמישהו יכול לחשוב אחרת אולי. לאחר מכן אתן להם דף עבודה עם משפטים שונים שהם יצטרכו לכתוב האם זו עובדה או דעה ולבסוף כל אחד יצטרך לכתוב משפט עודה ומשפט דעה אחד.

# data[].attributes.body
מביאה עיתון לשיעור בוחרת 2 כתבות שאחת דיעה והשניה עובדה. ונותנת להם משימה לראות את ההבדל בין הכתבותץ. לאחר מכן הקניית שיעור על עובדה ודיעה. ואז מחלקת את הלוח ל2 לכל אחד יש כרטיסייה הוא מקריא בקול וניגש ללוח להדביק במקום הנכון.

# data[].attributes.body
תרגיל שאני עושה פעמים רבות, נותנת קטע מקור, למשל השתמשתי בשיר על ההעפלה. הם צריכים לסמן עובדות בצבע אחד ודעות בצבע אחר.
אני מסבירה שלעיתים גם על ההבדל בין עובדה לדעה אפשר להתווכח. למשל בשיר יש הגזמות למרות שמתוארת עובדה.

# data[].attributes.body
אני מציגה לתלמידים את ההבדל בין ההגדרות
בשלב 1 - נותנת להם רשימה של משפטים ומבקשת מכל אחד לחלק האם זו דעה או עובדה ואז בודקים
בשלב 2 - כל אחד מתבקש לרשום 5 עובדות ו5 דעות

# data[].attributes.body
אחרי שאני מסבירה בקצה את ההבדלים בין עובדה לדעה, אני מציגה כריכות של ספרים \כתבות שונות והילדים צריכים לשער האם הקטע עוסק בעובדה או דעה. לאחר מכן אני אציג משפטים שונים והם צריכים לזהות האם הם עובדה או דעה ולבסוף טקסטים ארוכים יותר.

# data[].attributes.body
יסמין כהן
מסבירה את ההבדל בין עובדה לדעה
נותנת דף תרגול עם משפטים הכוללים עובדה ודעה שהתלמידים צריכים לזהות האם זו עובדה או דעה ולנמק מדוע.

# data[].attributes.body
כשתלמידים נוטים להתנסח בצורה נחרצת, "לקבוע עובדה", למשל: "האנשים האלה לא יהודים" או "כל המורות לאזרחות הן שמאלניות", אני מראה להם שאפשר להתווכח על מה שהם אמרו. כלומר: להראות להם שמה שנאמר על ידם בצורה כל כך מוחלטת ונחרצת הוא טענה שבמחלוקת ולא עובדה.

# data[].attributes.body
אני נותנת להם דוגמאות מהחיים: השמש זורחת היום: זו עובדה. האם קר או חם - זו כבר דעה, כל אחד לפי הגוף שלו.

# data[].attributes.body
כותב על הלוח כמה עובדות+ כמה דעות ומבקש מהתלמידים לציין מה מהכתוב זו עובדה ומה דעה.
לאחר מכן דיון מעמיק יותר בנושא.
מבקש מכל תלמיד לכתוב דעה אחת ועובדה אחת, מבקש מכמה להקריא מה כתבו, ותלמידים אחרים צריכים להסביר איזה משפט לדעתם הוא עובדה ואיזה משפט דעה.

# data[].attributes.headline
דיקלה ספיבק ברגר

# data[].attributes.subject
דיקלה ספיבק ברגר

# data[].attributes.body
אני ביקשתי מהתלמידים שישתפו מה דעתם לגבי סרט מסויים. אחר כך ביקשתי מהם שיספרו איזה טלפון נייד הכי מומלץ, לדעתם. בהמשך ביקשתי שיספרו מה מזג האוויר היום ומהי השעה כעת. כתבתי את כל התשובות על הלוח ועליהם היה למיין לשתי קטגוריות ומכך להסיק מסקנה - זמן ומזג אוויר לא ניתנים לפרשנות לעומת חוות דעת על סרט או על מכשיר טלפון.

# data[].attributes.headline
יבגניה מורוז שולגה

# data[].attributes.subject
יבגניה מורוז שולגה

# data[].attributes.body
תחילה אני מגדירה עבור התלמידים מהי עובדה ומהי דעה.
לאחר מכן אני נותנת מספר משפטים ומבקשת מהם למיין אותן לדעה ועובדה ולאחר מכן מקיימת דיון כיתתי עבור כל משפט. מדוע הגדרנו אותו תחת ההגדרה המסויימת.

# data[].attributes.body
אני מלמדת את התלמידים לשים לב מי כתב את הדברים ולפי זה לבחון האם זו דעה או עובדה.
ניתן גם לבקש מתלמיד לומר עובדה/ שקר על עצמו והתלמידים צריכים לנחש מה עובדה ומה לא ( זה לא מלמד בדיוק את ההבדל בין עובדה לדעה, אבל זה פותח את המחשבה לקראת העיסוק בנושא)

# data[].attributes.body
נותן להם את ההגדרות, לאחר מכן מתרגל איתם דרך קטע שכתב עמוס עוז.
בהמשך חוזר לנושא כשקוראים קטעים

# data[].attributes.body
אני מסבירה להם את המוגים עובדה ודעה.
לאחר מכן, מניחה על הריצפה שני שלטים שאחד רשום עליו דעה ושני עובדה. אני מקריאה כל פעם משפט אם התלמיד חושב שהמשפט שאמרתי עובדה אז הוא עומד ליד השלט שכתוב עובדה וכך הלאה.

# data[].attributes.headline
ליאור שאלתיאל

# data[].attributes.subject
ליאור שאלתיאל

# data[].attributes.body
אני מחלקת את הכיתה לקבוצות /זוגות וכל קבוצה מקבלת קטע מקור בנושא הנלמד.
מתוך קטע המקור התלמידים מתבקשים לכתוב במחברת 2 עובדות ודעה ( אם יש יותר אז יותר) המופיעות בקטע המקור.
לאחר העבודה של התלמידים אנו בודקים בכתב ואני כותבת הגדרה למהי עובדה ומהי דעה.

# data[].attributes.body
אציג בפני התלמידים מספר משפטים הקשורים בעולמם וכך ימשכו את תשומת ליבם. נמיין משפטים אלו לעובדה ודעה. נבנה הגדרה- מהי דעה? מהי עובדה?

אציג מספר משפטים הקשורים בחומר הלימוד. נמיין משפטים אלו לעובדה ודעה על פי ההגדרות.

נענה על שאלת בגרות הדורשת הבחנה בין דעה לעובדה.

# data[].attributes.headline
איתן אלקריאף

# data[].attributes.subject
איתן אלקריאף

# data[].attributes.body
אני מציין כעובדה מקרה שקרה בעבר או מקרה שקורה באופן קבוע למשל :

מלחמת ששת הימים התרחשה בשנת 1967 - זאת עובדה.

השמש זורחת כל יום - זאת גם כן עובדה.

אלה מקרים שאין ויכוח עליהם.

# data[].attributes.headline
ריקי סוויד מסרנו

# data[].attributes.subject
ריקי סוויד מסרנו

# data[].attributes.body
אני מציגה לתלמידים את ההבדל בין דעה לעובדה. לאחר מכן נותנת דוגמאות ומחלקת דפים עם משפטים הכוללים דעות ועובדות. התלמידים צריכים לרשום לצד כל משפט האם מדובר בעודבה או דעה. לאחר מכן עורכת דיון בכיתה על הדברים שעלו בקבוצות...בנושא זה מזכירה להם גם חשיבה ביקורתית לאור המידע הרב ברשת, את הפייק שיש באינטרנט ואת הקושי לדעת מה נכון ומה לא ושואלת אותם איך לדעתם יודעים והאם צריך לבדוק כל דבר ומעלה אפשרויות איך לעשות זאת

# data[].attributes.body
כותבת את ההגדרות על הלוח

כותבת משפטים על הלוח ומתרגלת יחד איתם

נותנת דף תרגול

בשיעור הבא אבקש מהם למצוא באינטרנט 5 עובדות ו 5 דעות

# data[].attributes.body
אני מתחילה מדוגמה לעובדה מסביבתם באופן הכי קונקרטי-" המורה לובשת חולצה שחורה" ובמקביל לוקחת חלקים מהמשפט והופכת למשפט דיעה: החולצה שלובשת המורה דהויה

לאחר שהבחנו ברמה הקונקרטית, מוצגים בפניהם משפטי דיעה ועובדה ועליהם לערוך הבחנה כאשר על עובדה יש ביסוס במקורות.