# data[].attributes.body
- Psykoanalyyttinen teoria on Sigmund Freudin kehittämä
- Myöhemmin psykologit kehittivät psykodynaamisen teorian Freudin kritiikkiä saaneen teorian pohjalta.

# data[].attributes.body
- korostaa ihmisen toiminnan kuvaamisessa ulkoista käyttäytymistä ja muokkaamista
- John B. Watson on behaviorismin perustaja, hänen mukaansa ihminen on syntyessään kuin tyhjä taulu, johon ympäristö piirtää merkkinsä
- Watosonin mielestä ihmiset eroavat toisistaan vain sen perusteella, miten heitä on kehityksensä kuluessa vahvistettu
- B. F. Skinner tutki välineellistä ehdollistumista kokeellisten tutkimusten avulla (jonkin toiminnan syntymistä tai sammumista palkkioiden ja rangaistusten avulla)
- Skinnerin mukaan ihmisen toimintaa se, millaisia seurauksia ihminen on oppinut odottamaan jostakin toiminnasta
- persoonallisuus on selitettävissä ulkoisten tekijöiden kautta
- behaviorismi ei ota huomioon mielen sisäisiä toimintoja

# data[].attributes.body
Voidaan jakaa kolmeen tasoon: tietoiseen, esitietoiseen ja tiedostamattomaan.

# data[].attributes.headline
Tutkii ihmisen tietoa käsitteleviä prosesseja

# data[].attributes.subject
Tutkii ihmisen tietoa käsitteleviä prosesseja

# data[].attributes.body
Esim muistin, oppimisen, ajattelun, havaitsemisen, tarkkaavaisuuden, luovuuden ja ongelmanratkaisun toimintaa

Pyrkii tuntemaan mitkä ajatukset ilmenevät ihmisen mielessä ja kuinka ne vaikuttavat hänen psyykkisiin reaktioihinsa ja käyttäytymisreaktioihinsa

- Ihminen muodostaa käsityksiä todellisuudesta eli sisäisiä edustuksia eli sisäisiä malleja. Mallit voivat olla myös tiedostamattomia.
- Sisäiset mallit muokkautuvat vuorovaikutuksessa ulkoisen todellisuuden kanssa

# data[].attributes.body
- Keskittyy tutkimaan mm. hyvinvointia, optimistisuutta, myönteisiä tunteita sekä omiin kykyihin ja mahdollisuuksiin uskomista
- syntyi 1990-2000-lukujen taitteessa

# data[].attributes.body
- Freud uskoi viettien vaikuttavan ihmisen toimintaan. Vietit tuottivat painetta, jotta ne toteutuisivat aka viettipaine. Ihminen pyrkii purkamaan viettien tuottamaa painetta psykoanalyysin mukaan.

# data[].attributes.body
- teoria lapsen kehityksestä, viisi vaihetta
- Lapsen sosiaalinen, henkinen ja fyysinen kehitys etenevät käsi kädessä, eikä lapsi voi käsittää kehitystasoonsa nähden liian monimutkaisia asioita.

# data[].attributes.body
- Ihminen muodostaa skeemoja ympäristöstään

# data[].attributes.headline
tutkii yksilön kehittymistä, persoonallisuutta, käytöstä ja oppimista sosiaalisuuden kantilta

# data[].attributes.subject
tutkii yksilön kehittymistä, persoonallisuutta, käytöstä ja oppimista sosiaalisuuden kantilta

# data[].attributes.body
Tarkoittaa psykologian suuntausta, joka korostaa ihmisen omia kokemuksia, vapaata tahtoa ja luovuutta.
Tavoitteena on tarkastella yksilöä ainutlaatuisena kokonaisuutena hänen omien kokemustensa kautta.
Ihminen pystyy löytämään itse ratkaisuja ongelmiinsa.

# data[].attributes.body
Keskeisiä kysymyksiä/kiinnostuksen aiheita positiivisessa psykologiassa:
esim.
-Mitä on hyvä elämä ja miten sitä voidaan edistää?
-Millaiset kasvuolosuhteet ovat lapsen kannalta kaikkein parhaita?
-Millaisia ovat ihmisten lahjakkuudet ja vahvuudet, ja miten luovuus heissä ilmenee?

--> Keskittymällä vahvuuksiin on
on mahdollista päästä paremmin eteenpäin kuin keskittymällä heikkouksiin
-->Ydin ajatus on, että voimme omalla toiminnallamme ja asenteella vaikuttaa miten pääsemme ns. takaisin raiteille vaikeuksien jälkeen, ja miten valjastamme hyvät hetket palvelemaan meitä

# data[].attributes.body
Ihmisen taipumus suuntautua kohti mielihyvää tuottavia asioita ja välttää mielipahaa ja kipua tuottavia asioita.

# data[].attributes.body
Pyrki selittämään sitä, miksi ihmisen persoonallisuus muovautuu terveellä/epäterveellä tavalla. Freudin mukaan konflikteista selviäminen edistää terveellistä persoonallisuuden ja seksuaalisuuden kehitystä.

# data[].attributes.body
Sitä kritisoidaan sen harhaisesta yltiöpositiivisuuden suosimisesta, kulttuurisidonnaisuudesta sekä tutkimustulosten liiallisesta yleistämisestä

# data[].attributes.body
Ihmisen kyky ottaa huomioon ulkoinen todellisuus ja sen asettamat vaatimukset ja näin rajoittaa omaa toimintaansa tarvittaessa.

# data[].attributes.body
Esimerkiksi lapsuuden ei tarvitse määrittää tulevaisuutta, vaan ihminen voi milloin tahansa tehdä tulevaisuutta koskevat valintansa

# data[].attributes.body
Yksittäystapaukset tärkeämpää kuin yleistettävä tieto

# data[].attributes.body
Ihmisen käsittäminen ilman hänen kokemuksiensa huomiomista eri tilanteissa on mahdotonta

# data[].attributes.body
-Keskeistä mielen tiedostamattomat osat
-Esimerkiksi psykoanalyyttisissa terapioissa pyritään käsittelemään ihmisen tietoisen mielen ulkopuolella vaikuttavia asioita, koska näiden uskotaan olevan olennaisia ihmisen persoonallisuudelle ja. mielenterveydelle.

# data[].attributes.body
- Ihmisellä käsityksiä todellisuudesta
- Todellisuus on sellainen minkälaiseksi ihminen sen muodostaa
- Ihminen on omaksumiensa roolien kokonaisuus
- Psyykkiset häiriöt johtuvat vääristä ajattelumalleista

# data[].attributes.body
=> korostaa tiedostamatonta & tietoista puolta ihmismielestä ja varhaislapsuuden merkitystä persoonallisuuden kehittymisessä.
- Erik H. Erikson => kehityspsykologia, elämänkaari (kriisit & konfliktit erityisesti)
- Melanie Klein => sosiaaliset suhteet ja varhainen vuorovaikutus keskiössä ihmisen persoonallisuuden kehityksessä. (objektisuhde)

# data[].attributes.body
Kritiikkinä se, että ei ole mitään yleistä teoriaa, jota humanistit kannattaisivat

# data[].attributes.body
- ihmiset oppivat havainnoimalla toisten käytöstä ja niiden seurauksia.
- ihmisten persoonallisuus kehittyy heidän henkilökohtaisten kokemusten ja kontaktiensa kautta, ei ympäristön tai temperamentin
- yhdistää behaviorismia ja kognitiivista psykologiaa jonkin verran

# data[].attributes.body
= psykoterapiaa, jossa korostetaan yksilön kykyä muokata omaa elämäänsä, saavuttaa omat tavoitteensa ja löytää ratkaisuja psykologisiin ongelmiin

# data[].attributes.body
= kaikki ne ominaisuudet, jotka ihminen kokee itsellään olevan juuri sillä hetkellä

# data[].attributes.body
= ihmisen ihannekuva itsestään

# data[].attributes.body
- skeema ohjaa havainnointia, havainnointi valikoi ympäristöstä, ympäristö muokkaa ja vahvistaa skeemoja <3

# data[].attributes.body
Positiivisen psykologian isähahmona pidetään Martin Seligmania

# data[].attributes.body
= ihmisen koko elämän jatkuvaa kehitystä kohti parempaa itseä tai ihanneminää

Jotta tämä onnistuu, tulee ihmisen olla avoin uusile kokemuksille ja kuunnella omia toiveita sekä haluja

# data[].attributes.body
- korostetaan yksilön oman näkökulmia ja tulkintoja
- saanut kritiikkiä siitä, että monia humanismin perusajatuksia on hankalaa tarkastella tieteellisesti
- saa kritiikkiä myös siitä, että korostaa vain yksilön subjektiivista kokemusta ja yksilön omia tulkintoja, jolloin niiden arviointi  muuten kuin itsearvioinnin keinoin on haastavaa
- kuitenkaan humanistisen psykologian tarkoituksena ei olekaan vertailla ihmisiä keskenään, vaan havainnoida nimenomaan yksilöllistä ihmistä

# data[].attributes.body
Persoonallisuus positiivisessa psykologiassa: Se mikä tekee meistä onnellisen, ja mihin pyrimme, on sitä mitä voimme parhaillaan olla