# data[].attributes.body
Gâștele de India sunt păsări care pot fi observate în România numai accidental, de obicei evadate din grădini zoologice și pot fi observate uneori în compania gâștelor cenușii. Cuibărește în regiunile montane din Asia Centrală, efectuează migrații uimitoare prin traversarea lanțului muntos himalayan, de la nord la sud, până în India, în perioada de iernare. Se deosebește ușor de restul gâștelor prin creștetul alb cu două benzi transversale. În zbor pare albicioasă, cu bordura posterioară a aripilor negricioasă. Lungimea corpului este de 68-77 cm, iar anvergura aripilor de 140-160 cm, cu o masă corporală de 1,87-3,2 kg. Se hrănește în special cu cereale, grâu, orz, porumb. Longevitatea maximă înregistrată este de 24 ani.

# data[].attributes.body
LOCALIZARE SI COMPORTAMENT

Habitatul specifice perioadei de vară este reprezentat de lacuri aflate la altitudini mari unde pasărea paște firele de iarbă. Specia migrează spre sud din teritoriile de cuibărit din Podișul Tibet, Kazahstan, Mongolia și Rusia înainte de a traversa Munții Himalaya. Gâsca de India este una din păsările care zboară la cea mai înaltă altitudine putând ajunge la altitudinea de 8000 de metri. Cuibăresc în mare parte în Platoul Tibetan. Fiind nativă în centrul și sudul Asiei, gâsca de India poate deveni o specie invazivă în Europa, dacă mărimea populației indivizilor eliberați sau scăpați din captivitate se adaptează condițiilor de mediu din zona temperată continentală. Specia cuibărește în mod obișnuit la nivelul solului, cuibul fiind construit din material vegetal în zone mlăștinoase, râuri sau în apropierea lacurilor, dar poate cuibări și în arbuști de talie mică. Gâsca de India își păstrează, de obicei, același cuib de la an la an

# data[].attributes.body
REPRODUCERE

Femela clocește în mod normal 4-6 ouă, timp de 27-30 de zile, în lunile mai-iunie. Puii sunt capabili să părăsească cuibul la 2-3 zile de la eclozare și sunt capabili să se hrănească singuri după încă 2-3 zile. Juvenilii efectuează primul zbor la aproximativ 53 de zile de la eclozare și năpârlesc la vârsta de 65-80 de zile. În timpul migrației de toamnă și al perioadei de iernat, grupurile de familii de gâște de India rămân împreună. Juvenilii devin activi pentru reproducere la vârsta de 2-3 ani.

# data[].attributes.body
Regnul-Animalia

Clasa-Aves

Ordinul-Anseriformes

Familia-Anatidae
Genul-Anser

Specia-Anser indicus

# data[].attributes.body
Biologii   au urmărit zborul acestor păsări la altitudini de peste 7.000 de metri și au observat că gâștele indiene se deplasează în migrații pe o traiectorie de zbor sinusoidală.
Studiul lor, arată că păsările se folosesc de formele înalte de relief și de curenții de aer care se formează în jurul acestora, profitând de acești curenți pentru a dobândi mai multă portanță și economisind energie față de un zbor în linie dreaptă.Un alpinist din Noua Zeelandă, a povestit că a observat gâște indiene în zbor peste vârful Everest, vârf cu o înălțime de peste 8.800 de metri. Folosind emițătoare GPS, biologii britanici au înregistrat zborul unor gâște indiene la peste 7.300 de metri altitudine. Dispozitivele atașate pe șapte astfel de păsări, capturate în centrul Mongoliei, au măsurat și accelerația, temperatura corpului și ritmul cardiac al gâștelor.Și mai remarcabil este faptul că păsările nu încearcă să profite de curenții de aer din spate și că nu planează deloc. 'Ele nu-și opresc niciodată bătaia aripilor, iar unul sau două dintre zborurile pe care le-am urmărit au durat până la 17 ore', conform lui Bishop. Bătaia aripilor este o activitate care consumă foarte multă energie, iar la altitudini mari este și mai greu pentru că aerul rarefiat conferă foarte puțină portanță.