# data[].attributes.body
For mer enn 10 000 år siden (omtrent 8000 f.v.t)

Dekker sine behov ved jakt, fangst, fiske, sanking. de hadde derfor en enorm økologisk kunnskap, om arters atferdsmønstre og vekstforhold.

Slektskap var den viktigste sosiale institusjonen

Samfunnene har relativt få medlemmer, fordi området de bor på må dekke behovene til alle. Lønner seg ikke være for mange.

Samfunnene var sårbare for endringer som sykdommer, endring i artsmangfold, naturkatastrofer osv.

Nomadiske samfunn, tilgang på mat bestemte hvor de kunne oppholde seg. Det gjorde at det ikke fantes mulighet til å samle seg rikdom

Samfunnene var egalitære (likestilt samfunn uten klasselag). Sjeldent hierarki eller aristokrati, de har kulturelle forpliktelser til å dele seg i mellom.

Familiene hadde ulike oppgaver, for eksempel kvinne og mannsoppgaver, barna hjalp til

Menn jakta, kvinnene sanket og fordelte maten (plukket bær, sopp osv.)

Byttehandel

Var relativt vanlig fram til for noen undre år siden. I dag finner vi kun noen få i Sentral-Afrika, Sør-Amerika og noen øyer i Stillehavet.

Tok del i større "verdenssamfunn" eller storsamfunn gjennom krig, handel og bytte

# data[].attributes.body
- For omtrent 10 000år siden begynte mennesker i Midtøsten å dyrke jorda og holde husdyr
- Jordbrukssamfunnet hadde sin hovedperiode fra 7000 f.Kr. til 1700-1800 e.Kr.
- Permanent bosetting. Jordbruket med husdyrhold og dyrking jorde at menneskene ikke lenger trengte å flytte rundt for å få dekket sine behov.
- Dette gjorde at samfunnene kunne være større enn tidligere og det vokste fram lokalsamfunn.
- De kunne nå samle opp mer eiendom og rikdom som kunne arves.
- Ble nødvendig med forsvar
- En mer effektiv utnyttelse av jorda og bruk av metaller og redskaper
- Mer spesialisering for de første yrkene begynte å komme som for eksempel lege skolemester og prest.
- Arbeidsfordeling

Kvinner: matlaging, husstell, omsorg

Menn: slakt, dyrestell, gårdsdrift

Barn: høsting, dyrka, omreisende skole

# data[].attributes.body
Startet i England på starten av 1800-tallet, kom til Norge på 1850-tallet

Industrialiseringen

Masseproduksjon av varer, produsert av maskiner drevet av brensel (brensel erstatter muskelkraft)

Samlebånd

Med økt produksjon kom økt handel

Flere yrker vokser fram. Minoriteten av innbyggerne jobber i primærnæringer som jordbruk, fiske, skogbruk og fangst. De fleste arbeider i bygge- og industrivirksomhet (sekundærnæringer) og i servicenæringer, for eksempel med handel, transport, hotell, restaurant, bank eller helsearbeid (tertiærnæringer).

Stor befolkningsvekst

Flytter fra land til by, byene vokser frem (demografi). Førte til at mange forble fattige

Etternavn som slutter med -sen ble vanligere pga. flyttingene inn til byen

Både kvinner og menn i arbeid, men kjønnsdelte arbeidsoppgaver. Menn jobba i gruver og fabrikker, kvinner mer innenfor tekstilindustrien

Barnearbeid, barn var billig arbeidskraft og hadde mindre hender, finmotorikk

Dårlig arbeidsvilkår, lange arbeidsdager, dårlige arbeidsforhold, dårlig arbeidsmiljø, lav lønn

Nye oppfinnelser som dampmaskinen, mekaniske forbrenningsmotorer, spinning jenny

Kapitalismen vokser frem- økonomisk vekst blir viktig.  Få industrien til å lønne seg- overskudd- investere videre- bli rik…

# data[].attributes.body
- 2002
-Den tredje store endringen etter jordbruks- og industrisamfunnet er kunnskaps- og informasjonssamfunnet.

- Betegnelsen kunnskaps- og informasjonssamfunn sier noe om at produksjonen av varer og tjenester i stor grad er basert på en høyt utdannet befolkning, og at mye av det som produseres er «informasjon»

-Tjenesteyting er dominerende næringsvei i det nye samfunnet (frisører, leger, håndverkere)

-Den tradisjonelle arbeiderklassen forsvinner nesten helt.·

-Tradisjonelle former for organisering av arbeid blir avløst av løsere og flatere strukturer, og flere yrker

- Ny produksjonsteknologi avløser samlebåndsprinsippet i industrisamfunnet. Ny produksjonsteknologi og automatisering gjør at den masseproduksjonen som tidligere bygde på samlebåndsprinsippet og ufaglært arbeidskraft, spiller en stadig mindre rolle for sysselsettingen. Digitaliseringen i samfunnet fører til store endringer.

- Yrker og arbeidsoppgaver er ikke lenger like kjønnsdelt. Beveger seg mot et likestilt samfunn.

- Barn går på skole og barnearbeid er ikke lov

# data[].attributes.body
- https://mangfold.cappelendamm.no/vgsamf/tekst.html?tid=1006490

# data[].attributes.attachment_link.description
Det skjer store forandringer i arbeids- og produksjonslivet, og nye yrker og arbeidsmåter vokser fram. Vi ser at ny produksjonsteknologi avløser samlebåndsprinsippet i industrisamfunnet. Ny produksjonsteknologi og automatisering gjør at den masseproduksjonen som bygde på samlebåndsprinsippet og ufaglært arbeidskraft, spiller en stadig mindre rolle for sysselsettingen. Digitaliseringen i samfunnet fører til store endringer.