# data[].attributes.body
- Va ser una escriptora francesa, autora, l'any 1791, de la Declaració dels Drets de la Dona i de la Ciutadana. Nascuda a Montauban, en una família humil. Es va casar molt jove i va quedar vídua en poc temps amb un fill al seu càrrec.
- Ella va jugar un paper important en la revolució francesa, va lluitar per la igualtat, contra l'esclavitud i a favor dels drets de les dones.
- Malgrat la seva ideologia revolucionària - o potser a causa d'ella - va ser guillotinada al novembre de 1793 a París, després de la purga que va seguir a la Revolució Francesa.

# data[].attributes.body
- Conegut com a rei de França i Navarra, Lluís XVI va néixer a Versalles el 23 d'agost de 1754. El seu tron, marcat per les intrigues de palau i la seva forta oposició als nobles, va transcórrer entre reformes econòmiques per Avitar la fallida de país i profundes reformes socials que, finalment, no van poder dur a terme per l'esclat de la Revolució Francesa.
- Els seus regnats: Va ser rei de França i Navarra entre 1774 i 1789, coopríncep d'Andorra entre 1774 i 1793, i rei dels francesos entre 1789 i 1792.
- Paper que va jugar en la revolució: La seva política exterior va estar marcada pel suport als rebels nord-americans contra el Regne Unit, ia l'interior va posar en marxa diversos projectes reformistes per abordar la imminent fallida de l'Estat. Tot va fracassar, esclatant en 1789 la Revolució Francesa, que es va veure obligat a acceptar en un principi.
- Com va acabar: El rei Lluís XVI va ser condemnat a mort a la guillotina pel govern revolucionari de la Convenció, el 21 de gener de 1793, declarat culpable de "conspiració contra la llibertat pública i d'atemptat contra la seguretat nacional"

# data[].attributes.body
- Va ser la reina de França. Filla dels emperadors d'Àustria, Francisco I i Maria Teresa, va contreure matrimoni en 1770 amb el dofí de França, Lluís, que va pujar al tron en 1774 amb el nom de Lluís XVI. Dona frívola i voluble, de gustos cars i envoltada d'una camarilla intrigant, aviat es va guanyar fama de reaccionària i malgastadora. Va ser odiada per un poble que moria de fam, i condemnada a la guillotina en un dels punts més àlgids de la Revolució Francesa.
- Va reganar des del 10 de maig de 1774 fins al 21 de setembre del 1792.
- Va ser acusada de conspirar contra França en els interessos d'Àustria, el seu país natal. Se li va retreure la despesa en festes, luxes i confort, que haurien portat a un desastre en les finances gales. Se li va culpar d'influenciar fortament en el rei Lluís XVI, el seu marit, i d'haver, suposadament, mantingut una relació incestuosa amb el seu fill, el dofí Luis Carlos.
- Va ser detinguda juntament amb el rei i altres nobles quan intentaven fugir de París, va ser jutjada pel Tribunal Revolucionari i condemnada a morir a la guillotina.

# data[].attributes.body
Va ser un Polític de la Revolució Francesa que va instaurar el règim de la Terror. Procedent de la petita noblesa del nord de França, es va fer advocat i va freqüentar els cercles literaris i filosòfics de la seva ciutat en la dècada de 1780; seus escrits d'aquesta època mostren la influència de les idees democràtiques de Rousseau.
Va governar entre el  1793 y 1794.
Cal destacar que Robespierre el que feia era donar por a la gent i ell era qui portava cada dia una llista amb la gent que s'havia de matar

# data[].attributes.body
Va ser una de les pioneres en la lluita de gènere en la Revolució Francesa, i va ser el cap del tercer cos d'exèrcit dels ravals.

Va ser una de les que va iniciar la revolució francesa, va formar part de la toma de la Bastilla i va ser nombrada la “primera amazona de la llibertat”.
Cal destacar que va defensar la violència dels jacobins per aconseguir la seva empresa.
El 14 de juliol de 1799 on, espasa en mà, va liderar un bon grup de dones.

# data[].attributes.body
Va tenir lloc el 20 de juny de 1789.
Amb el pretext d'unes reparacions que havien de fer-se a la sala de l'Hôtel des Menus Plaisirs, en la qual se celebraven les sessions dels Estats Generals de França, la guàrdia va impedir que els diputats de l'tercer estat es reunissin allà el 20 de juny de 1789 . Va ser considerat el precursor de la revolució de 1789 i també va demostrar que la sobirania nacional estava formada per la voluntat personal de cada individu.

# data[].attributes.headline
Assalt a la pressó reial de la Bastilla (1789)

# data[].attributes.subject
Assalt a la pressó reial de la Bastilla (1789)

# data[].attributes.body
- Va tenir lloc el dimarts 14 de juliol de l'any 1789.
- És considerada com l'esclat de la Revolució Francesa, originant quan un poble descontent per les males condicions imperants es va alçar en armes contra el rei Lluís XVI i els representants de la Corona.
- És percebut com l'origen d'un moviment que va provocar la derrota de el model de monarquia absolutista: la Revolució Francesa.

# data[].attributes.body
- Va ocórrer el 20 i el 21 de juny de 1791 va ser un significatiu episodi de la Revolució francesa, en el qual la família reial va tenir un greu decaïment en la seva autoritat reial.
- La familia reial va intentar infructuosament escapar a l'estranger disfressada de família aristòcrata russa.
- Els detalls de la fugida dels planejar Hans Alex de Fersen, aristòcrata, militar i diplomàtic suec. Llavors van estar implicats Hans Alex, Fersen i la familia reial.
- Va tenir com a conseqüència la condemna a la guillotina. Lluís XVI va ser executat el 21 de gener de 1793 e Maria Antonieta el 16 d'octubre de 1793.

# data[].attributes.body
- En la Revolució francesa, els sans-culottes van ser els militants radicals de la classe baixa, gent comú que no formaven part de la burgesia, aristocràcia o família reial. Van jugar un paper molt important en l'inici de la Revolució francesa.
- Els sans-cullotes estaven formats per persones del poble, eren anomenades així a causa dels pantalons folgats usats pels homes, diferents dels pantalons usats pels nobles i pels burgesos adinerats.
- Les diverses activitats dels sans-culottes van ser en diversos esdeveniments de la Revolució francesa i les successives guerres revolucionàries franceses fins a 1794 i van protagonitzar la presa de la Bastilla el 1789, l'assalt al palau de les Tulleries de 1792 i la llei del màxim general.

# data[].attributes.body
La seva mort va tenir lloc el 21 de gener de 1793.
Va ser condemnat a mort a la guillotina pel govern revolucionari de la Convenció, declarat culpable de "conspiració contra la llibertat pública i d'atemptat contra la seguretat nacional"

# data[].attributes.body
Va ser un període de canvis centrats en l'auge de la Revolució francesa, que va durar des de setembre de 1793 a la primavera de 1794, i que ha generat nombrosos debats. Segons alguns historiadors, "El Terror" estava «caracteritzat per la brutal repressió per part dels revolucionaris mitjançant el recurs a l'terrorisme d'Estat».

# data[].attributes.body
-El 18 de juliol de 1936.
- Va donar fi a la Terror i va instaurar en el seu lloc la reacció termidoriana.
- Va ser un episodi de la Revolució francesa (27 de juliol de 1794) que va donar fi a la Terror i va instaurar en el seu lloc la reacció termidoriana. Robespierre, Saint-Just, Couthon i uns altres van ser acusats en la Convenció i detinguts en la Comuna davant la passivitat popular.