# data[].attributes.body
Agnes ja Steffy
8.kl

# data[].attributes.body
Saguaaro kaktus

Aaloe

Velvitša Datlipalm

# data[].attributes.body
Selle vastu on kõrbeloomadel kujunenud mitmed kohastumused: mõned loomad ei joo kunagi, nemad saavad vajaliku vee seemneid süües. Teised loomad on kohastunud veetma suurema aja päevast maa-all kuumast päikesest eemal. Vilgas liikumine algab hämaruse saabudes kui paljud loomad oma urgudest välja toituma tulevad.

# data[].attributes.body
Kõrberebane

# data[].attributes.body
- Mõnel taimel on hõbedased või läikivad lehed. Lehed on väiksed, tugevad ja kaetud kutiikulaga - rasvataolise kihiga taime pinnal, mis aitab ära hoida liigse veekaotuse.

- Vee kogumiseks on osadel taimedel ulatuslik maapinnalähedane juurestik.

- Kui vett on võimalik koguda, siis taim muutub siledamaks (voldid muutuvad lamedamaks).

# data[].attributes.body
- kõrbekliima on väga kuiv (õhuniiskus äärmiselt madal);

- sajab väga vähe ja väga harva (vahepeale võivad jääda mitmed põuaastad);

- taimed saavad kasvada väga lühikesel perioodil (paar nädalat), ülejäänud ajal peavad elama väga kokkuhoidlikult;
- nii karmides tingimustes suudavad elada vaid vähesed loomad ja taimed;

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=CLnLSYdT0Wc
https://www.youtube.com/watch?v=h50pDubnO-4

https://www.youtube.com/watch?v=NZG_b2gWNFk

# data[].attributes.body
Suurem osa kõrbeid on tekkinud õhumasside liikumise tagajärjel.
Suured niisutussüsteemid tühjendavad sageli teiste alade veevarud kriitilise piirini ja jälle on oht piirkonnal kõrbeks muutuda.
Osa kõrbeid on tekkinud nn. vihmavarju efekti läbi – tõusev õhk liigub mööda kõrget mäenõlva üles, jahtub.

# data[].attributes.body
Oaas on kõrbest ümbritsetud piiratud ulatusega viljakas ala.

Oaasid paiknevad tavaliselt seal, kus põhjaveehorisont lõikub maapinnaga ja kus seetõttu tekivad allikad ja järved.

Kõrbi läbivad kaubateed kulgesid enamasti läbi oaaside.

# data[].attributes.body
Nad paiknevad valdavalt kolmekümnendatel laiuskraadidel.
Mitmed kõrbed paiknevad sügaval sisemaal.
Kõrbed katavad umbes 1/5 maakera pinnast.