# data[].attributes.attachment_link.title
Simon Matiwos- Svensk Mästare Poetry Slam 2015, " Tänk om"

# data[].attributes.attachment_link.description
Simon Matiwos, Svensk mästare i Poetry Slam 2015, och en del av laget Förenade Förorter läser sin dikt " Tänk om" i Husby Riksteatern har äran och glädjen att under sommaren 2015 turnera Sveriges just nu viktigaste röster. Simon Matiwos, Sabrina Ibenjellal, Per Buténas och Elise Ekmen.

# data[].attributes.body
https://www.poeter.se/Senaste+Texterna

# data[].attributes.headline
Var hade konsten varit idag om det inte varit för modernismen?

# data[].attributes.subject
Var hade konsten varit idag om det inte varit för modernismen?

# data[].attributes.body
Prosapoesi

# data[].attributes.attachment_link.description
LYRICS: [Kung Henry] Ännu en dag gryr full av ännu mer sattyg Och folk som skjuter från sin skuld och låter vänner få ta stryk Att nånting är fel vet vi, men att se till helheten Tycks vara ett på tok för krävande arbete, och samvete Har fått ett nytt

# data[].attributes.attachment_link.description
Daniel Boyacioglu var senast aktuell med diktsamlingen Det är inte hennes fel att jag skriver sämre. Han har tidigare skrivit fyra diktsamlingar - Istället för hiphop, Gråter aldrig samma tårar två gånger, Haikupunchline och Fint som snus. Har turnerat med Riksteatern, spelat i I väntan på Godot på Dramaten, gjort radioteateruppsättningar, tre album - The...

# data[].attributes.body
https://teresewallback.wordpress.com/texter/modernism/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Modernismen är en kulturell rörelse inom västerländsk kultur på det sena 1800-talet och tidiga 1900-talet. På den mest grundläggande nivån kan modernism beskrivas som ett experimenterande av den mänskliga upplevelsen och graden av självmedvetenhet. Litterära och samhälleliga normer ifrågasattes. De modernistiska verken upplevdes ofta som chockerande. Modernismen var alltså ett uppror mot gamla idéer om hur konst, musik och litteratur skulle se ut.

Litteraturen kännetecknades av formexperiment (nytt sätt att använda språket) på bekostnad av verklighetsavbildning (mimesis); alltså verklighetstrogenhet, fri vers på bekostnad av den bundna versen och avancerad berättarstruktur på bekostnad av mimesis. Författarna målar bilder med ord. Språket blir ett redskap att beskriva den nya verkligheten, eller att se på den gamla med nya ögon. Djärva, ibland paradoxala bilder används ofta:

"broarna i hans bröst sluter sig som ögonlock"

"fåglarna stryker förbi som pilskott eller skyttlar"

"Ett halvtuggat skrik sprattlade med sin ben"

Som läsare gör man bäst i att öppna sig för ordens betydelse, tänka efter vad bilden förmedlar. Pilskott är ute för att träffa och fälla den flyende till marken, men skyttlar är redskap när en väv blir till. Hela tiden förekommer i dikten bilder för motsättningar: död - födelse, nytt - gammalt. Verken skulle tolka tankar och känslor, inte exakt återge dem och till detta använde man ett "nytt" språk. Med hjälp av överdrev, stiliserade och förvrängde de verkligheten så att den skulle bli mer sann utifrån ett inre mer djupare och symboliskt perspektiv.

Det uppstod olika modernistiska rörelser där alla hade egna manifest (program för hur litteratur skulle skrivas). Några exempel på litterära ismer är Symbolismen, Futurismen, Dadaismen, Imagismen, impressionismen (störst inom bildkonsten), dadaismen, Surrealismen, Absurdismen och Existentialismen.

Modernismen handlar trots den formlöshe mycket om form. Lyriken söker nya vägar genom en rad ismer. Det gemensamma för dessa ismer är att försöka beskriva det inre landskapet, eller att "översätta själen" (Espmark). En av den modernistiska poesins portalfigurer T S Eliot talar om bilden som det objektiva korrelatet som skall översätta poetens känsla så att läsaren genom att uppfatta bilden upplever samma känsla: lika omedelbart som doften av en ros.

1900-talet började under förhoppningens stjärna, människan skulle med hjälp av teknik och vetenskap befria sig själv och skapa ett lyckorike på jorden. Men så kom det krig som sedan kallades första världskriget, tillsynes obönhörligt och med fasansfulla konsekvenser för människans syn på sig själv och sin egen roll.
Diskussionsfrågor till inledning

1. Vad menas med att modernisterna sysslade med "experimenterande av den mänskliga upplevelsen och graden av självmedvetenhet"?

2. Vad innebar det att modernisterna ifrågasatte "Litterära och samhälleliga normer"?

3. Vad fick följande: "formexperiment på bekostnad av verklighetstrogenhet" för konsekvenser vad gäller texterna som skrevs under Modernismen?

4. Vad betyder mimesis?

5. Ge exempel på hur man som författare kunde "beskriva det inre landskapet"?

6. Diskutera syftet att: Verkligheten i texten ska uppfattas lika omedelbart som doften av en ros. Går det att nå detta ideal?

7. Språket blir ett redskap att beskriva den nya verkligheten för modernisterna, men verkligheten har i egentlig mening inte ändras utan är den samma som innan modernisterna klev upp på scen. Vad menas med denna förskjutning i beskrivningen av verkligheten?

8. Vad hade modernisterna för syn på människan och vad ansåg de om hennes självbild? Alltså: människans syn på sig själv och sin egen roll i samhället?

9. "Översätt" citaten och skriv detaljerat vilka känslor de uttrycker och väcker.

10. Är finlitteratur samma sak som fin litteratur?

Se film om Modernismen (AV-media) och jobba med följande punkter:
James Joyce

Vad menas med att James Joyce är litteraturhistorians ouppfostrade hund?

Joyce skildrar vardagslivet med hjälp ett experimenterande språk. I hans stora roman Odysséus följer läsaren Leopold Blooms vandring genom Dublins gator. Det som ger verket sitt värde är att Joyce lyfter vardagens komplexitet och skildrar det enkla och vardagliga med hjälp av ett modernistiskt experimenterande språk.

Franz Kafka
Kafka är en mästare på att skildra mardrömslika och absurda situationer och människor som gått vilse; hamnat fel och därifrån kan de inte komma vidare och han är en sann pessimist: till slut ser du ljuset i tunneln, och det är ett tåg.

Simone de Beauvoir
Beauvoir skrev in sig själv i både filosofin och kvinnorättshistorian med hjälp av verket: Det andra könet . Boken blev en succé och gjorde stort avtryck på kvinnorättsrörelsen kamp på 1970-talet; av vissa till och med kallad för femminismens bibel. Den innehöll många moderna inslag som t.ex. Jämlikhet, Könsnormer, Homosexualitet och Genus. Hennes mest kända uttalande är:

"Man föds inte till kvinna man blir det."

Allmänt

Både Joyce och Kafka jobbade rent tekniskt med långa tankekedjor av associationer som främsta form. Språket fungerade som ett " stream of consciousness" (medvetandeström) som Surrealisterna senare hade som förutsättning för litteraturskapande.

Modernisterna var både kritiska mot tidigare litteratur och historia och ville förändra både samhället och kulturen.

Många modernister ser språket som rebusar. Se t.ex. till ismen: Dadaismen med Hugo Ball i spetsen. Det är känslan man vill åt inte logiken. De flesta Ismerna jobbade med att framkalla känslomässiga chocker med hjälp av språket. Futuristen Majakovskij samalde ihop poeter och drog ut på spektakulära turnéer med målet att
skaka liv i folk med hjälp av konsten, framför allt den revolterande och gränsbrytande konsten.

Litteraturhistorian är ett växelspel mellan olika trender, precis som modetrender i ett varannan epok-system.

1. Antiken var cool

2. Medeltiden religiös

3. Renässansen tyckte att Medeltiden var tråkig och att Antiken var cool igen

4. Upplysningen tyckte inte att Renässansen var tillräckligt vetenskaplig

5. Romantiken tyckte att upplysningsmännen var alltför vetenskapliga och så tyckte de att både Antiken och Medeltiden var coola igen

6. Realisterna tyckte att romantikerna var för romantiserande

7. Modernisterna tyckte att Realisterna var för sakliga

Alla tider har sin egen syn på vad som är bra eller vackert.

Symbolismen var en proteströrelse emot naturalismen och menade att den verklighet vi uppfattar med våra sinnen i själva verket är en symbol för något annat. Tydligaste exemplet i kurslitteraturen torde vara Strindbergs Ett drömspel där inte den vakna världens logik råder utan den som vi känner igen från drömmen. Personer och rekvisita existerar så att säga i två plan:

det faktiska, som vi upplever med våra sinnen

det symboliska,
de betyder också något annat,
så kan den grönasänkhåven i Ett drömspel
ses som en symbol för den längtan vi ständigt har
och som aldrig blir helt tillfredsställd (Schopenhauer).

I viss mån kan de svenska nittitalisterna sägas vara påverkade av symbolismen, eftersom de ofta vänder sig från det närvarande, samtidiga och vardagliga i sin protest mot " skomakarrealismen". Några drag hos dem som vi känner igen från romantiken är:

historicism
innehållet förläggs till en annan tid

exotism
man vurmar för det annorlunda och fantasifulla

hembygdsromantik
den egna hembygden skildras

Futurismens manifest uttryckte upproret: bort med den gamla tidens konst och litteratur! Bort med historia, traditioner och gamla tänkesätt! In med storstäder, skyskrapor och fabriker. Det moderna är nuet allt annat är inget: bränn biblioteken! Dessa ord uttryckte italienaren Filippo Tomasso Marinetti. Den italienska futurismen anses vara mer extrem än den ryska, men i båda ingick tyvärr en krigsdyrkan och kvinnofientlighet:

"Vi vill förhärliga kriget - världens enda hygien - militarismen, patriotismen, anarkistens destruktiva handling, de sköna idéer för vilka man dör samt föraktet för kvinnan"

Litterärt lyckades de ryska futuristerna skapa litteratur som fortfarande är läsvärd. Både Majakovskij och Chlebnikov visade prov på stor språklig kompetens och exeperimentlusta. Vladimir Majakovskij demonstrerade den nya futuristiska stilen som var fartfylld och fylld av metaforer förmedlad med ett nyskapande spåk med minst sagt uppseendeväckande ordkombinationer och ordbildningar.

Den ryska futurismen delade sig sedan i två grenar: ego-futurismen i Petersburg och kubo-futurismen i Moskva. Gemensamt hos dem var radikalismen och viljan att provocera som de nedtecknade i manifestet En örfil åt den offentliga smaken. De ägnade sig bland annat åt galna, fantasifulla, anarkistiska påhitt - det vi idag skulle kunna kalla för konstnärliga happenings.

Litterärt ägnade sig futuristerna åt språkliga normbrott. De ville befria språket från den litterära traditionen och vardagsspråkets konventioner och på så sätt göra det autonomt (självständigt och befriat från det traditionella sättet att skriva).

Futuristerna försökte inom poesin bearbeta språket på stavelsenivå som i sin tur gav impulser till den gren inom litteraturforskning som kallas för rysk formalism. En metod som satte texten i fokus och undersökte dess språk, språkbildning, ljud och form.

Läs artikel: Den brinnande poeten av Jenny Högström .

Ett konstverk som skulle fungera som sinnebild för denna ism är Skriet av Edvard Munch (1893). Han målade i starka färger och förvrängde former för att visa på det bakomliggande: hans verk ska tolkas symboliskt! Inte bildligt. Expressionismen strävar efter så stor uttrycksfullhet som möjligt när det gäller att beskriva känslor eller översätta själen. Diktonius skrev t.ex.

Var det dikt jag skrev? -
jag tyckte jag exploderade
och slungade min järnsplint
i världen.

Diktonius diktsvit Jaguaren I-IV bildar själva utgångspunkten för Diktonius' expressionistiska lyrik: läs dikten .

Läs mer om Expressionismen , Pär Lagerkvist & Elmer Diktonius , Romefors artikel om Diktonius

Dadaismen ville beskriva livets fullständiga meningslöshet. Namnet dadaism hämtades från det franska ordet dada som betyder käpphäst. Inom dadaismen har man lämnat det traditionella berättande och fokuserar på uttryckets form och ljud!

Läs mer om Dadaismen

Läs mer om T.S. Eliot & Ezra Pound

Surrealismen är starkt påverkad av Sigmund Freuds idéer om människans omedvetna. Freud menade att alla tankar som vi inte kan släppa fram förpassas till det omedvetna och det är just det omedvetan man ska skriva om. Och bästa sätten att nå detta är via drömmar, fantasier, i tvångstankar eller med hjälp av felsägningar.

Läs mer om Surrealismen

Läs mer om Samuel Beckett och Eugène Ionesco

Läs mer om Albert Camus & Jean-Paul Sartre

1. Vad betyder surrealism?

2. Varför vänder sig surrealister som André Breton mot realismen och logiken?

3. Vad bland Freuds tankar åberopade man?

4. Hur byggde surrealisterna upp sina bilder?

5. Vad symboliserar det öde landet i T S Eliots dikt med samma namn?

6. Vad i samtidens civilisation vänder sig dikten mot?

7. Vilken betydelse ger han myterna?

8. Vilken läromästare har han här?

9. Hur uppfattar Eliot tiden?

10. Vad innebär hans imagism?

11. Vad vill Hermann Hesse gestalta i Siddharta?

12. Vilka två starka själsliga motsatser kämpar inom huvudpersonen i Steppvargen?

13. Vilken grundföreställning avvisar således Hesse i sin roman?

14. Vilken litterär utgångspunkt har James Joyce för sin roman Ulysses?

15. Vad kan sägas om den yttre handlingen?

16. Vad menas med inre monolog?

17. Vad symboliserar Leopold Bloom?

18. Vari bestod Franz Kafkas utanförskap?

19. Vad menar man vanligtvis med "kafkastämning"?

20. Vilken är konflikten i Förvandlingen?

21. Hur förhöll sig Ernest Hemingway i sitt liv till faran?

22. Vilka två samtida hårdkokta deckarförfattare skrev på ett liknande sätt rent stilistiskt?

23. Varför söker Hemingways unga hjältar så ofta döden?

24. Vad menas med "den hårdkokta skolan"?

25. Vad menade han själv med "isbergstekniken"?

26. På vilket sätt är Robert Jordan en annorlunda hjälte i Hemingwayland?

27. Vilket verk bidrog kanske mest till att ge Hemingway Nobelpriset?

28. På vilket sätt är Kristin Lavransdotter i Sigrid Undsets roman med samma namn en stark kvinna?

29. När utspelar sig handlingen?

30. Vad för slags romaner är Cora Sandels böcker om Alberte?

31. Vilken roll spelar det förflutna i många av Axel Sandemoses romaner?

32. Vad innebär Jantelagen?

33. Vad menar Jean-Paul Sartre med att människan har "existens" men inte "essens"?

34. Vilken roll menar han att arv och miljö spelar i en människas liv?

35. Vad innebär det att leva "autentiskt"?

36. Varför upplever Roquentin äckel inför tillvaron i romanen med samma namn?

37. Varför vägrade Sartre att ta emot Nobelpriset i litteratur 1964?

38. Vad menar Simone de Beauvoir att det är som har hindrat kvinna genom historien?

39. Vad menas med den "magiska realism" som framför andra Gabriel Garcia Márquez använder sig av?

40. Vad menade Bertolt Brecht med "illusionsteater"?

41. På vilket sätt är den förljugen, menar han?

42. Ge exempel på Verfremdungseffekter:

43. Vilken legend återges i Den kaukasiska kritcirkeln?

44. Vilket verk inspirerar Brecht till Mor Courage och hennes barn?

45. Varför framställer Brecht mor Courage också som osympatisk?

46. Vilken stor fråga gestaltas i Galileis liv?

47. Vilken stor samtida fråga anspelar verket på?

48. Vad förenar absurdismen och existentialismen?

49. Vad är skillnaden så som den gestaltas i Samuel Beckets verk?

50. Vari ligger det absurda i I väntan på Godot?

Joni Stam (2012)

# data[].attributes.attachment_link.description
Modernismen är en kulturell rörelse inom västerländsk kultur på det sena 1800-talet och tidiga 1900-talet. På den mest grundläggande nivån kan modernism beskrivas som ett experimenterande av den mänskliga upplevelsen och graden av självmedvetenhet. Litterära och samhälleliga normer ifrågasattes. De modernistiska verken upplevdes ofta som chockerande.

# data[].attributes.attachment_link.description
Werner Aspenström Dan Andersson Selma Lagerlöf August Strindberg Karin Boye Pär Lagerkvist Anna Maria Lenngren Nils Ferlin Edith Södergran Moa Martinson Harry Martinson Carl Michael Bellman Vilhelm Moberg Gustav Fröding Tage Danielsson Hjalmar Söderberg Stig Dagerman Göran Tunström Evert Taube Erik Axel Karlfeldt Birger Sjöberg Ivar Lo-Johansson

# data[].attributes.attachment_link.description
Benämningen modernism avser vanligen de nya avantgardistiska litterära strömningarna vid sekelskiftet och i början av 1900-talet vilkas experimentella inriktning kommit att prägla stora delar av århundradets senare litteratur. I vidare mening kan avses riktningar som generellt betonar modernitet i opposition mot en given

# data[].attributes.body
UR.se - modernism

# data[].attributes.attachment_link.description
Modernismen var en tid då författarna ville skapa känslor och uppröra. Deras mål var att skaka liv i folket och sin samtid. De gamla traditionerna och normerna var modernismens fiender. Vi möter de förbjudna böckerna som av olika anledningar förbjöds under sin samtid. Bland dessa förbjudna författare finner vi bland andra James Joyce.