# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En aquest espai trobareu les unitats didàctiques d'eduCAC. Una eina per portar l'educació en comunicació a les aules i fomentar l'esperit crític de l'alumnat davant els continguts audiovisuals.

Consulteu les diverses unitats, organitzades en quatre blocs, i escolliu aquelles que s'adaptin més a la vostra matèria i al vostre centre educatiu. Us volem oferir totes les eines necessàries perquè pugueu acompanyar al vostre alumnat en la reflexió sobre els aspectes següents:

El llenguatge informatiu, la publicitat i l'entreteniment en un món ple de pantalles

La relació amb els diferents dispositius i xarxes socials

Eines i recursos per convertir-nos en ciutadans i ciutadanes actius i crítics

I si voleu apostar per l'experimentació i la producció audiovisual escolar, a l'apartat Projectes d'aula trobareu materials didàctics totalment pràctics.

# data[].attributes.attachment_link.description
En aquest espai trobareu les unitats didàctiques d'eduCAC. Una eina per portar l'educació en comunicació a les aules i fomentar l'esperit crític de l'alumnat davant els continguts audiovisuals. Consulteu les diverses unitats, organitzades en quatre blocs, i escolliu aquelles que s'adaptin més a la vostra matèria i al vostre centre educatiu.

# data[].attributes.attachment_link.title
AULA ACOLLIDA IES MONT PERDUT قِسْمُ الإسْتِقْبال

# data[].attributes.attachment_link.description
Benvolguts i benvolgudes, Aquest és el blog de l'aula d'acollida del nostre institut Mont Perdut de Terrassa. El nostre objectiu és que l'alumnat nouvingut pugui aprendre la llengua catalana d'una manera significativa i eficaç.

# data[].attributes.attachment_link.title
Les germanes de Shakespeare propostes educatives perspectiva de gènere

# data[].attributes.attachment_link.title
Guia de Recursos d'educació sexual i afectiva 1a actualització

# data[].attributes.attachment_link.title
Proposta didàctica coeducativa: avui seràs la dona que et doni la gana ser

# data[].attributes.attachment_link.title
Sigues tu, un programa basat en les habilitats per a la vida | Sigues TU

# data[].attributes.attachment_link.description
Sigues tu, un programa de Dipsalut gratuït per escoles i instituts. Formació i recursos per treballar les habilitats per a la vida a l'aula.

# data[].attributes.attachment_link.description
Recursos per a una avaluació formadora i un aprenentatge gratificant

# data[].attributes.attachment_link.description
El treball de la coeducació i la perspectiva de gènere s'emmarca dintre d'una línia estratègica àmplia que pretén el desplegament d'aquests aspectes de forma transversal en el currículum...

# data[].attributes.headline
Eines digitals per treballar la comunicació oral

# data[].attributes.subject
Eines digitals per treballar la comunicació oral

# data[].attributes.headline
La competència oral a través de mitjans audiovisuals

# data[].attributes.subject
La competència oral a través de mitjans audiovisuals

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Llegir per parlar, llegir per aprendre" és un material editat per la Direcció General de Política Lingüística del Departament de Cultura amb la finalitat de reforçar l'aprenentatge i l'ús de la llengua a través de la lectura.

El material consta d'una guia didàctica i tot un seguit de quaderns que proposen activitats de conversa a partir de la lectura de textos reals de tipologia diversa. Els quaderns 52-61 proposen activitats a partir de textos relacionats específicament amb el món de l'empresa.

Llegir per parlar, llegir per aprendre. Guia d'ús

79. Una poeta gran

78. Cartes impertinents

77. Una decisió que pot canviar la vida

76. Uns trossets de fruits saborosos. Especial Sant Jordi 2020

75. Començar de nou

74. Les invisibles

73. Joan Brossa, poeta de les coses. Especial Sant Jordi 2019

72. Pompeu Fabra, el Mestre

71. Pilar Prim

70. Irene Polo, una dona poc convencional

69. Manuel de Pedrolo. Especial Sant Jordi 2018

68. La polifacètica Capmany. Especial Sant Jordi 2018

67. Amunt, amunt!

66. Històries de llegenda

65. El pare escriu! Especial Sant Jordi 2017

64. Acollim amb respecte

63. El temps de les cireres

62. Homes i bèsties. Especial Sant Jordi 2016

61. Fracassos oportuns

60. Una cooperativa catalana

59. Triplicar els beneficis

58. Ser autònom

57. Sectors professionals a l'alça

56. Pensions

55. Marxar a l'estranger, una opció real

54. La generació tap

53. Emprenedors

52. El mètode Grönholm

51. Bestiari

50. Tota una llista

49. On és Mequinensa?

48. Principi i final

47. Cor

46. La vida en vers

45. Una vida dura

44. Acudits

43. Aforismes

42. Veus del carrer

41. Una història fantàstica

40. Prejudicis

39. Quan el negre és vida

38. Homenatge

37. Més idiomes als informatius

36. Fes-ho tu mateix

35. Xocolata, no, una noia amb ganivet

34. Un català al Titanic

33. Notes abans d'anar a dormir

32. País petit

31. Llegiu les instruccions d'aquest aparell

30. Persones amb drets i deures

29. L'holocaust en veu pròpia

28. Quin temps farà?

27. Tria un llibre

26. Quan els títols parlen...

25. L'automedicació

24. La revolta vegetal

23. I si em detenen... què?

22. Un àngel?

21. Les mudes flors d'un altre jardí. Especial Sant Jordi 2014

20. Oreneta cuablanca

19. Esmorzar a casa

18. Amb noms i cognoms

17. Les llàgrimes, les paraules, els silencis

16. Jeroglífics

15. L'home caiman

14. Anem d'urgències

13. Travessem l'Atlàntic

12. En memòria de Paco Candel

11. Humor negre

10. Remeis casolans

09. Els ritmes biològics

08. Invitació

07. Es lloga pis

06. El joc de l'aualé

05. On anem

04. Les galàxies personals

03. D'aquí i d'allà

02. Com fet a casa

01. La Ventafocs

Llegir per parlar, llegir per aprendre. Guia d'ús

79. Una poeta gran

Amb motiu de la diada de Sant Jordi, i per commemorar l'Any Felícia Fuster, la Direcció General de Política Lingüística ha editat una activitat especial que proposa parlar de la vida i l'obra d'aquesta artista que va irrompre amb força en la lírica catalana el 1984, quan tenia 63 anys, amb el poemari Una cançó per a ningú i trenta diàlegs inútils.

73. Joan Brossa, poeta de les coses. Especial Sant Jordi 2019

Amb motiu de la diada de Sant Jordi, i per commemorar l'any Brossa, la Direcció General de Política Lingüística ha editat una activitat especial de "Llegir per parlar, llegir per aprendre" que proposa parlar de l'obra del poeta avantguardista català més important del segle XX.

70. Irene Polo, una dona poc convencional

Amb Irene Polo, la dona periodista es fa visible per primera vegada. Els articles que va publicar són un testimoni inestimable, irònic i brillant de la societat i la política dels anys 30 del segle XX.

Aquesta activitat és un material de Lectura Fàcil que segueix les directrius internacionals de l'IFLA (International Federation of Library Associations and Institutions) per a persones amb dificultats lectores.

66. Històries de llegenda

Us imagineu un exèrcit de 90.000 homes, 12.000 genets i 37 elefants travessant l'Ebre i els Pirineus? Doncs això va passar durant la segona Guerra Púnica (218-202aC), quan el general cartaginès Anníbal Barca es desplaçà amb el seu exèrcit des de la península Ibèrica fins a Itàlia, travessant l'Ebre, els Pirineus i també el Alps, per arribar a les portes de Roma.

El text de la lectura d'aquesta activitat és un material de Lectura Fàcil, que segueix les directrius internacionals de l'IFLA (International Federation of Library Associations and Institutions) per a persones amb dificultats lectores.

65. El pare escriu! Especial Sant Jordi 2017

Publicada amb motiu de Sant Jordi 2017, l'activitat s'emmarca en l'Any Bertrana, que commemora els 150 i 125 anys del naixement de Prudenci Bertrana i d'Aurora Bertrana, respectivament.

A partir de la lectura d'un fragment de les Memòries fins al 1935, d'Aurora Bertrana, l'activitat proposa parlar d'alguns aspectes de la vida i l'obra d'aquestes dues figures destacades de la literatura i la cultura catalanes del segle xx.

64. Acollim amb respecte

Aquesta activitat s'edita amb motiu de la Jornada sobre el Voluntariat per la llengua amb parelles interreligioses.

A partir de la lectura d'un un fragment del llibre Acollir el foraster. L'hospitalitat com a deure i actitud espiritual, editat pel Consell Assessor per a la Diversitat Religiosa, l'activitat proposa conversar sobre els valors socials de l'acolliment i l'hospitalitat.

63. El temps de les cireres

En homenatge a Montserrat Roig, que enguany fa 25 anys que va morir, aquesta activitat proposa la lectura d'uns fragments de la novel·la El temps de les cireres.

El temps de les cireres és una gran novel·la sobre Barcelona. A través de les dones de les famílies Miralpeix i Claret, Montserrat Roig mostra la Barcelona dels anys setanta, una ciutat encorada en el franquisme, on sembla, però, que algunes coses poden començar a canviar.

62. Homes i bèsties. Especial Sant Jordi 2016

Amb motiu de la diada de Sant Jordi, i per commemorar l'any Llull, s'ha editat una activitat especial de "Llegir per parlar, llegir per aprendre" que proposa la lectura d'un fragment del Llibre de les Bèsties.

En el Llibre de les Bèsties, Ramon Llull se serveix dels animals per escenificar comportaments humans propis de les corts reials del seu temps. En el fragment que us proposem de llegir, la Guineu, ambiciosa i astuta, es guanya la confiança del rei dels animals i el manipula per aconseguir els seus objectius...

Baixa't el full d'activitats:

62. Homes i bèsties

49. On és Mequinensa?

va desaparèixer sota les aigües de l'embassament de Riba-roja d'Ebre? Els seus habitants van haver de marxar a un poble nou que es va haver de construir en un altre emplaçament.

Baixa't el full d'activitats:

Sabeu que Mequinensa

49. On és Mequinensa?

46. La vida en vers

45. Una vida dura

Pedra de tartera és el relat de la vida d'una dona pagesa Baixa't el full d'activitats:

45. Una vida dura

42. Veus del carrer

"El poble és un vell tossut, és una noia que no té promès, és un petit comerciant amb descrèdit, és un parent amb qui vam renyir fa molt de temps". Amb aquests versos comença el poema El poble deMiquel Martí Pol.

Baixa't el full d'activitats:

42. Veus del carrer

20. Oreneta cuablanca

19. Esmorzar a casa

El Departament de Salut difon un seguit de consells pràctics per resoldre els punts que dificulten l'esmorzar de primera hora. Us vénen ganes de posar en posar en pràctica els consells que s'hi donen? Per què?

Baixa't el full d'activitats:

19. Esmorzar a casa

07. Es lloga pis

Sabeu trobar la informació rellevant en un fullet? El Consorci per a l'Habitatge us posa a prova amb un díptic sobre els avantatges de llogar un pis.

Baixa't el full d'activitats:

07. Es lloga pis

03. D'aquí i d'allà

02. Com fet a casa

El llibre Com fet a casa. Un llibre per menjar bé cada dia... gairebé sense cuinar ofereix consells i receptes pràctiques, pensades per a persones que volen menjar bé sense passar gaire temps a la cuina.

Baixa't el full d'activitats:
02. Com fet a casa

01. La Ventafocs

En totes les cultures hi ha personatges i històries que formen part de l'imaginari col·lectiu popular. Persontatges com la Ventafocs, la serventa que lluita per aconseguir la llibertat, s'expliquen de diverses maneres segons les fonts de referència.

Baixa't el full d'activitats:

01. La Ventafocs

Data d'actualització: 20.04.2021

# data[].attributes.attachment_link.description
"Llegir per parlar, llegir per aprendre" és un material editat per la Direcció General de Política Lingüística del Departament de Cultura amb la finalitat de reforçar l'aprenentatge i l'ús de la llengua a través de la lectura.

# data[].attributes.attachment_link.title
Recursos d'autoaprenentatge - Autoaprenentatge de català

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
XTEC - Xarxa Telemàtica Educativa de Catalunya

# data[].attributes.attachment_link.description
Accedeix a " Educació en valors socials i cívics"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Los medios de comunicación de masas son canales artificiales a través de los cuales se pueden transmitir diversos mensajes a un gran número de receptores (la audiencia). Así, son medios de comunicación de masas la prensa, la radio, la televisión, el cine, Internet, ya que sus mensajes se dirigen a toda una colectividad.
A estos medios de comunicación se les llama mass media, es decir, medios de comunicación masivos, ya que el receptor, al ser colectivo, pierde identidad y se integra en una masa social.
Los medios de comunicación de masas comparten algunas características que los hacen atractivos, efectivos e interesantes:

Los Medios de Comunicación de Masas han supuesto un enorme avance en la difusión de la cultura y de la información. Sin embargo, en su propia concepción lleva algunos aspectos negativos: la deformación y simplificación de sus contenidos para adaptarlos a un tipo medio de público; su sometimiento a los principios de la sociedad de consumo; su extraordinario poder ("

El emisor suele estar formado por una o varias personas que transmiten la información a través de los medios de comunicación.

El receptor siempre es colectivo, una gran cantidad de personas con diversidad de creencias, niveles socioeconómicos, distintas culturas, etc. Esto no impide que los mass media tengan un público ideal al cual se dirigen.

El canal es complejo ya que posee una tecnología novedosa (por ejemplo, Internet) y un elevado coste (papel, ondas, cable).

La comunicación es fundamentalmente unilateral, es decir, no es posible la reacción inmediata de los receptores ante lo expuesto por el emisor. Esto provoca una reacción pasiva en el receptor, al resultar imposible entablar un diálogo al tratarse de una comunicación unilateral.

El cuarto poder" se les ha llamado) que tienen como instrumento para la imposición de una ideología.
Actualmente, es considerable el gran poder que tienen los medios de comunicación de masas: influyen de manera decisiva en la manera en que recibimos la información. Esto hace que resulte importante conocer las principales características de los mensajes transmitidos a través de estos medios de comunicación.

# data[].attributes.attachment_link.description
Los medios de comunicación de masas son canales artificiales a través de los cuales se pueden transmitir diversos mensajes a un gran número de receptores (la audiencia).

# data[].attributes.attachment_link.description
María de la O Lejárraga: una mujer en la sombra. Una miniquest para 2ºESO

# data[].attributes.attachment_link.description
nos produce placer narrar, recrear con palabras lo que hemos vivido . Recrear, es decir que nunca contamos fielmente los hechos, sino que siempre inventamos o modificamos algo: a la experiencia real le añadimos la imaginaria, y eso es sobre todo lo que nos produce placer.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
El proyecto "Blah, blah, blog..." se desarrollará a lo largo de este curso. Su objetivo final consiste en la creación de un blog en el que se recojan una serie de tareas que los alumnos irán realizando en las diferentes unidades didácticas.

En esta página se agrupan varios tutoriales que resultarán de utilidad para la creación, el diseño y el mantenimiento de cualquier blog que haya sido creado con Blogger. Hay que tener en cuenta que la apariencia de Blogger (y de cualquier sitio web 2.0) cambia con bastante frecuencia, por lo que las capturas de pantalla de algunos de los tutoriales puede que no se ajusten con el diseño que muestren en la actualidad. Pero la operación a realizar será similar, por lo que no será difícil encontrar la opción que necesitemos. Se trata de que nos familiaricemos con la herramienta.

# data[].attributes.attachment_link.description
El proyecto "Blah, blah, blog..." se desarrollará a lo largo de este curso. Su objetivo final consiste en la creación de un blog en el que se recojan una serie de tareas que los alumnos irán realizando en las diferentes unidades didácticas.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Quiero reunir en esta página los distintos proyectos que he ido poniendo en marcha durante estos últimos años. Aunque he hablado de ellos en varias entradas del blog, he preferido situarlos aquí para facilitar el acceso a los mismos, con idea de que puedan servir a otros profesores interesados en esta metodología.

Nivel: 2º de Bachillerato

Descripción: Creación de cuentas ficticias de Instagram el poeta sevillano Luis Cernuda, en la que se vinculan los lugares de la ciudad y los textos que hablan de ellos, especialmente del libro Ocnos.

Descripción: Un acercamiento al Barroco sevillano mediante la formación de pequeños grupos con representación de los distintos estamentos de la sociedad de la época, que deben defender en un vídeo las bondades de diversas obras artísticas vinculadas a la ciudad.

Descripción: El programa El público lle, de la RTVA, unía en el plató a los autores/as con sus lectores/as, estableciendo un interesante coloquio que enriquecía la comprensión de las obras literarias. Se trata de reproducir ese mismo programa en torno a los títulos fundamentales de la literatura española de la Edad Media.

Descripción: A partir de la biografía y y de la lectura de la obra de Gloria Fuertes, los alumnos y alumnas componen, en pequeños grupos, poemarios desde la visión de una mujer ficticia, coetánea de la poeta madrileña.

Nivel: Formación del profesorado
Materia: Interdisciplinar

Curso: 2016-2017
Autores: Nacho Gallardo, Diego Bernal

Descripción: Materiales para comenzar a diseñar proyectos de aprendizaje ABP, fruto de un curso impartido en el CEP de Sevilla a profesorado de todas las áreas.

Descripción: De forma individual, cada alumno o alumna adopta el punto de vista de una persona que haya tenido la necesidad de emigrar y escribe la narración de este viaje en primera persona, adoptando alguno de los momentos históricos propuestos: exilio republicano, emigración española de los años 60, emigración de los jóvenes españoles actuales, refugiados de los conflictos bélicos de África y Asia.

Enlace

Nivel: 1º de Bachillerato
Materia: Lengua Castellana y Literatura

Curso: 2015-2016
Autores/as: Nacho Gallardo, Diego Bernal, Isabel Alconada

Descripción: La lectura del capítulo del Quijote donde el cura y el barbero realizan el "donoso escrutinio" de la biblioteca de Alonso Quijano nos sirve de punto de partida para realizar una tertulia literaria en torno a la lectura realizada tanto por obligación (académica) como por placer y pone al alumnado ante la tesitura de valorar y, por tanto, "salvar" o "condenar" las distintas obras de la literatura clásica y juvenil.

Un movimiento de vanguardia

Materia: Lengua Castellana y Literatura
Curso: 2014-2015

Descripción: En pequeños grupos, los alumnos crean movimientos vanguardistas, les dan nombre, redactan su manifiesto y escriben algunos poemas vanguardistas u otras manifestaciones artísticas.

Descripción: Tras el análisis del Lazarillo de Tormes, los alumnos y alumnas escriben un nuevo tratado de la obra (que transcurre bien en el siglo XVI, bien en el XXI), ajustándose a las características de la novela picaresca.

Descripción: Elaboración de una revista digital compuesta de artículos escritos supuestamente por los autores de la Generación del 98 pero referidos a la crisis actual. Las propuestas deben hacerse desde el regeneracionismo ciudadano y evitar posturas claramente partidistas.
2º Premio "Antonio Domínguez Ortiz" 2015

Nivel: 3º de ESO (Diversificación Curricular)

Materia: Información y Comunicación (optativa)
Curso: 2013-2014

Descripción: Elaboración de una webquest dirigida al alumnado de 1º de ESO que acaba de ingresar en el IES Chaves Nogales, con idea de que conozcan algo sobre la vida y la obra de la persona que da nombre a su nuevo instituto.

Nivel: 3º de ESO (Diversificación Curricular)

Materia: Ámbito Sociolingüístico

Descripción: Elaboración de un cancionero amoroso colectivo a imitación de Petrarca. El proyecto pretende la comprensión del hecho amoroso en la literatura renacentista y su pervivencia en la visión actual del amor.
2º Premio "Rosa Regás" 2014

Materia: Ámbito Sociolingüístico

Descripción: Elaboración de un telediario de temática y ambiente medieval, uniendo así el aprendizaje de los géneros periodísticos, algunas nociones de lenguaje audiovisual y la historia, literatura y arte de la Edad Media.

Nivel: 3º de ESO (Diversificación Curricular)

Materia: Ámbito Sociolingüístico

Descripción: Partiendo de las encuestas que la Organización de Consumidores y Usuarios (OCU) elabora periódicamente sobre la calidad de vida en las ciudades españolas, se propone al alumnado una investigación sobre los distintos elementos que influyen en hacer más agradable la vida de sus ciudades y una toma de conciencia acerca de las variables que actúan sobre el entorno, para acabar tomando decisiones que ayuden a mejorar el nivel de vida.

Materia: Lengua Castellana y Literatura

Cursos: 2011-2012; 2012-2013

Descripción: Construcción de páginas web de editoriales ficticias que publican libros que no existen y editan algunos textos en formatos apropiados para ebooks.

Nivel: 2º de Bachillerato

Materia: Lengua Castellana y Literatura

Descripción: Creación de redes sociales (Google +, Twitter) de los poetas españoles de principios del siglo XX mediante la simulación de sus perfiles y sus (posibles) interacciones.
Tercer Premio Fundación Telefónica Educared 2013
Buenas Prácticas Iberoamericanas de Leer.es en diciembre de 2013

Nivel: 2º de Bachillerato

Materia: Lengua Castellana y Literatura

Cursos: 2011-2012; 2012-2013
Autora: Reyes de la Escalera Cabrera

Descripción: Publicación de periódicos digitales sobre los personajes, los temas y el momento histórico de la obra Los girasoles ciegos (2004), de Alberto Méndez. Se trata de un proyecto desarrollado por Reyes de la Escalera Cabrera como trabajo final del Prácticum del Máster de Formación de Profesorado.

Nivel: 4º de ESO; 1º de Bachillerato

Materia: Proyecto Integrado de Comunicación Audiovisual

Cursos: 2010-2011; 2011-2012; 2012-2013

Descripción: Grupo de tareas en torno al periodismo digital y la blogosfera como creación colectiva de la opinión. Se trabaja especialmente la entrevista en diferentes formatos.

Materia: Lengua Castellana y Literatura

Descripción: Elaboración colectiva de un libro de texto sobre la literatura española del siglo XX.

Materia: Lengua Castellana y Literatura

Descripción: Sitio con explicaciones y enlaces a recursos sobre análisis sintáctico de la oración simple y compuesta, en el que los alumnos incorporan también sus propios análisis.

# data[].attributes.attachment_link.description
Quiero reunir en esta página los distintos proyectos que he ido poniendo en marcha durante estos últimos años. Aunque he hablado de ellos en varias entradas del blog, he preferido situarlos aquí para facilitar el acceso a los mismos, con idea de que puedan servir a otros profesores interesados en esta metodología.

# data[].attributes.attachment_link.description
"Leer es como pensar, como rezar, como hablar con un amigo, como exponer tus ideas, como escuchar las ideas de los otros, como escuchar música (sí, sí), como contemplar un paisaje, como salir a dar un paseo por la playa." Roberto Bolaño, 2666.

# data[].attributes.attachment_link.title
Viajamos a la antigua Roma con "Romanízate"

# data[].attributes.attachment_link.description
Comenzó el curso y el año pasado en 1º de ESO me quedé a las puertas de Roma, no pudimos trabajarlo, por lo que este curso en 2º de ESO tenía pendiente que el alumnado viera Roma y además el Imperio Bizantino, que es la unidad con la que se empieza 2º de ESO.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A continuació us mostrem els projectes que fem a cada nivell. Podreu clicar en el nom del projecte per a veure un resum del que s'aprèn en el projecte a mesura que els anem actualitzant:

Aquí podeu veure la presentació general del Treball per projectes que fem a 1r d'ESO

I a continuació els diferents projectes desenvolupats per cursos:

1r ESO:
Qui sóc jo?, Som el que mengem, Escapa de la piràmide, Illes verdes.

2n ESO:
Exonautes, Eureka, Ciutats: Cornellà 2071, La salut del nostre riu
Projecte en horari extraescolar: Cansat, disseny i ús d'un prototip de satèl·lit

3r ESO:
Projectes STEM: Emergència climàtica, Parlem de sexe, Gran Premi Neus Català, Construïm una estació meteorològica, Vacunes, Projecte Atenció.
Projectes Humanístics: El llegat de l'Al-Andalus, Joc de cavallers, Llums, càmera i...colonització! , Món ràdio, Emprenedoria al dia.

# data[].attributes.attachment_link.description
A continuació us mostrem els projectes que fem a cada nivell. Podreu clicar en el nom del projecte per a veure un resum del que s'aprèn en el projecte a mesura que els anem actualitzant: Aquí podeu veure la presentació general del Treball per projectes que fem a 1r d'ESO I a continuació els diferents projectes desenvolupats per cursos: 1r ESO: Qui sóc jo?, Som el que mengem, Escapa de la piràmide, Illes verdes.

# data[].attributes.attachment_link.description
En motiu del Dia de la Dona Treballadora, que se celebra el 8 de Març, diverses entitats socials de Sant Quirze volen organitzar activitats per apropar als ciutadans i les ciutadanes la tasca de dones que van tenir el coratge de sortir-se'n d'allò establert i lluitar contra un món dominat pels

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Us donem la benvinguda al primer projecte de l'àmbit lingüístic de 2n d'ESO! Durant les properes setmanes portarem a terme el projecte "Fem ràdio" a les hores de Llengua catalana, Llengua castellana i Llengua estrangera.

A continuació us presentem les competències i els continguts que treballareu aquests dies:
LLENGUA CATALANA I LLENGUA CASTELLANA:
Competències específiques:

Competència 1. Obtenir informació, interpretar i valorar el contingut de textos escrits de la vida quotidiana, dels mitjans de comunicació i acadèmics per comprendre'ls.

Competència 2. Reconèixer els gèneres de text, l'estructura i el seu format, i interpretar-ne els trets lèxics i morfosintàctics per comprendre'l.

Competència 3. Desenvolupar estratègies de cerca i gestió de la informació per adquirir coneixement.

Competència 4. Planificar l'escrit d'acord amb la situació comunicativa (receptor, intenció) i a partir de la generació d'idees i la seva organització.

Competència 5. Escriure textos de tipologia diversa i en diferents formats i suports amb adequació, coherència, cohesió i correcció lingüística.

Competència 6. Revisar i corregir el text per millorar-lo, i tenir cura de la seva presentació i forma.

Competència 7. Obtenir informació, interpretar i valorar textos orals de la vida quotidiana, dels mitjans de comunicació i acadèmics, incloent-hi els elements prosòdics i no verbals.

Competència 8. Produir textos orals de tipologia diversa amb adequació, coherència, cohesió i correcció lingüística, emprant-hi els elements prosòdics i no verbals pertinents.

Competència 9. Emprar estratègies d'interacció oral d'acord amb la situació comunicativa per iniciar, mantenir i acabar el discurs.

Continguts clau:

CC1. Comprensió literal, interpretativa i valorativa. Idees principals i secundàries.

CC2. Estratègies de comprensió per abans, durant i després de la lectura o de la seqüència audiovisual.

CC3. Estratègies de cerca, ús de cercadors i tractament de la informació per a la construcció del coneixement.

CC4. Estratègies per a la producció de textos escrits i multimèdia: l'escriptura i la creació audiovisual com a procés.

CC5. Adequació, coherència, cohesió, correcció i presentació. Normes ortogràfiques.

CC6. Processos de comprensió oral: reconeixement, selecció, interpretació, anticipació, inferència, retenció.

CC7. Elements prosòdics i no verbals.

CC8. Textos orals formals i no formals, planificats i no planificats.

CC15. Lectura i escriptura sovintejades sobre temes diversos i en contextos diferents.

CC21. Lèxic i semàntica.

CC23. Llenguatge audiovisual.

LLENGUA ESTRANGERA (ANGLÈS):
Competències específiques:

Competència 1. Obtenir informació i interpretar textos orals de la vida quotidiana, dels mitjans de comunicació i de l'àmbit acadèmic.

Competència 2. Planificar i produir textos orals de tipologia diversa adequats a la situació comunicativa.

Competència 3. Emprar estratègies d'interacció oral d'acord amb la situació comunicativa per iniciar, mantenir i acabar el discurs.

Competència 4. Aplicar estratègies de comprensió per obtenir informació i interpretar el contingut de textos escrits d'estructura clara de la vida quotidiana, dels mitjans de comunicació i de l'àmbit acadèmic.

Competència 7. Planificar textos escrits de tipologia diversa utilitzant els elements de la situació comunicativa.

Competència 9. Revisar el text per millorar-lo segons el propòsit comunicatiu amb l'ajut de suports.

Continguts clau:

CC1. Comprensió oral: global, literal i interpretativa.

CC3. Estratègies de producció oral.

CC5. Lectura en veu alta.

CC7. Comprensió escrita: global, literal, interpretativa i valorativa.

CC9. Cerca i gestió de la informació i la consulta lingüística.

CC10. Criteris de selecció i valoració de la informació.

CC12. Adequació, coherència i cohesió.

CC13. Estratègies de revisió, correcció, reparació i presentació.

CC15. Producció creativa.

CC16. Ús de diccionaris.

# data[].attributes.attachment_link.description
Us donem la benvinguda al primer projecte de l'àmbit lingüístic de 2n d'ESO! Durant les properes setmanes portarem a terme el projecte "Fem ràdio" a les hores de Llengua catalana, Llengua castellana i Llengua estrangera. A continuació us presentem les competències i els continguts que treballareu

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Us donem la benvinguda al segon projecte de l'àmbit lingüístic de 2n d'ESO! Durant les properes setmanes portarem a terme el projecte "Escriptors al carrer" a les hores de Llengua catalana, Llengua castellana i Llengua estrangera.
La Regidoria de Cultura de l'ajuntament de Sant Quirze del Vallès vol proposar noves activitats culturals als seus habitants i visitants, com és el cas de l'itinerari "La mirada Vila-Puig". L'ajuntament ens sol·licita crear una ruta literària original pels carrers del poble. Coneixeu carrers que tinguin nom d'escriptors? Com podem fer un recorregut interessant? Endinsem-nos-hi!

# data[].attributes.attachment_link.description
Us donem la benvinguda al segon projecte de l'àmbit lingüístic de 2n d'ESO! Durant les properes setmanes portarem a terme el projecte "Escriptors al carrer" a les hores de Llengua catalana, Llengua castellana i Llengua estrangera. La Regidoria de Cultura de l'ajuntament de Sant Quirze del Vallès

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Benvingudes i benvinguts al segon projecte de l'àmbit lingüístic: Shakespeare in action!

Durant aproximadament dues setmanes, a les hores de Llengua catalana, castellana i anglesa, treballarem en grups cooperatius per conèixer qui és William Shakespeare i treballar al voltant de la seva obra.

Amb aquest projecte haurem de ser competents en...

LLENGÜES:

La lectura d'una obra adaptada de la literatura universal i conèixer-ne l'autor i la seva època.

La recerca, gestió i interpretació de la informació mitjançant diverses fonts de consulta.

La planificació i escriptura d'un text d'acord amb la situació comunicativa,tenint cura de la seva presentació formal.

La Interpretació i valoració de textos del gènere teatral.

A més, els continguts concrets que treballarem de cada matèria són els següents:

LC i LS: comprensió literal, interpretativa i valorativa de diversos textos; comprensió oral; selecció d'idees principals i secundàries d'un text; el gènere teatral; estratègies de comprensió per a l'abans, durant i després de la lectura; producció de textos escrits.

LE: comprensió oral, literal i interpretativa; estratègies d'interacció oral; lectura en veu alta; comprensió escrita; planificació de l'expressió escrita; producció creativa; ús de diccionaris; interpretació oral, recitació i representació.

Esteu preparats/des? Llegiu l'apartat 01. Presentació per saber exactament què farem i com ho farem.

# data[].attributes.attachment_link.description
Benvingudes i benvinguts al segon projecte de l'àmbit lingüístic: Shakespeare in action! Durant aproximadament dues setmanes, a les hores de Llengua catalana, castellana i anglesa, treballarem en grups cooperatius per conèixer qui és William Shakespeare i treballar al voltant de la seva obra. Amb

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Al centre utilitzem l'aprenentatge basat en projectes (ABP) de forma habitual, però no exclusiva. Els professors realitzen projectes en les seves classes de manera independent (projectes de matèria), però també es realitzen projectes coordinats entre diversos professors: projectes d'àmbiti projectes trimestrals.

Aquests projectes:

Són projectes autèntics, connectats amb el món real.

Són rigorosos, basant-se en els continguts i competències que marquen els decrets del Departament d'Ensenyament.

Són versàtils, partint del que l'alumne sap i permetent adquirir més coneixements i competències.

Són atractius, fomentant la participació activa de l'alumnat.

Són avaluables, per tal de mesurar si cada alumne ha assolit els objectius establerts.

Tenen socialització rica: els projectes surten de l'aula (sortides, visites...) i experts externs entren a l'aula.

A continuació podeu trobar els enllaços als webs on es descriuen les competències, continguts i activitats que els alumnes treballen per cada un dels projectes. Tots els materials han estat desenvolupats pels professors de l'institut Salas i Xandri i els compartim amb una llicència Creative Commons Reconeixement - No Comercial - Compartir igual.

Els projectes que estan a punt de realitzar els alumnes els trobareu tancats per mantenir una mica la sorpresa. Un cop els alumnes comencen el projecte els tornem a fer públics.

Els projectes es repeteixen cada curs, fent adaptacions i modificacions a partir de l'experiència. Tot i això, alguns projectes els retirem i els alumne no els realitzen. Els enllacem aquí per si poden servir a altres professors com a inspiració.
PROJECTES ARXIVATS

# data[].attributes.attachment_link.description
Al centre utilitzem l'aprenentatge basat en projectes (ABP) de forma habitual, però no exclusiva. Els professors realitzen projectes en les seves classes de manera independent (projectes de matèria), però també es realitzen projectes coordinats entre diversos professors: projectes d'àmbiti projectes trimestrals. Aquests projectes: Són projectes autèntics, connectats amb el món real.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Aprofitant l'estil de vídeo Còmic vídeo haureu de crear un vídeo on mostreu l'institut al món. Haureu de crear un vídeo inicial que s'acabarà separant en 2 vídeos independents.

Es tracta de pensar quins són aquells valors o quines són aquelles característiques més importants del SiX, allò que ens diferencia de la resta d'instituts, i gravar un vídeo d'entre 3 i 6 minuts sense utilitzar cap paraula.

Tot i que treballareu per grups de 5 de la forma habitual, acabareu consensuant el vídeo a gravar entre 2 grups. Així que sereu 10 persones per poder fer l'enregistrament del vídeo final.

Si us cal, també podreu demanar la col·laboració de la resta de la classe i fer sortir fins a 30 persones al vídeo.

# data[].attributes.attachment_link.description
Aprofitant l'estil de vídeo Còmic vídeo haureu de crear un vídeo on mostreu l'institut al món. Haureu de crear un vídeo inicial que s'acabarà separant en 2 vídeos independents. Es tracta de pensar quins són aquells valors o quines són aquelles característiques més importants del SiX, allò que ens diferencia de la resta d'instituts, i gravar un vídeo d'entre 3 i 6 minuts sense utilitzar cap paraula.

# data[].attributes.attachment_link.description
comencem divertint-nos. que soni la música!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
T'imagines viure una aventura històrica, de fantasia o del món de les tenebres? Que tens un objectiu i un equip i que et deixes portar pels esdeveniments, però a la vegada els pots controlar?

Una narració, una trama, unes regles, un entorn, un temps, una ambientació, diferents personatges. Un equip que amb les seves actuacions anirà definint el seu present i jugant amb el seu destí.

No sabem què passarà, el que sabem és que el joc depèn de vosaltres. Vosaltres sou els que definireu la narració, la trama, les regles, l'ambientació i, allà on es barreja la ficció amb la realitat, veureu com els personatges van prenent vida...

# data[].attributes.attachment_link.description
T'imagines viure una aventura històrica, de fantasia o del món de les tenebres? Que tens un objectiu i un equip i que et deixes portar pels esdeveniments, però a la vegada els pots controlar? Una narració, una trama, unes regles, un entorn, un temps, una ambientació, diferents personatges. Un

# data[].attributes.attachment_link.description
Us donem la benvinguda al tercer projecte de l'àmbit lingüístic de 2n d'ESO! Durant les properes setmanes portarem a terme el projecte "El Pícaro" a les hores de Llengua catalana, Llengua castellana i Llengua estrangera.

# data[].attributes.attachment_link.description
Benvingudes i benvinguts a la pàgina del projecte trimestral de 1r d'ESO del tercer trimestre del curs 2018-2019. En aquest web trobareu tota la informació i activitats per desenvolupar el projecte.

# data[].attributes.attachment_link.description
Engeguem tot enlairant un núvol d'emocions!!!!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fent aquest projecte assoliràs Competències Bàsiques:

LLENGUA CATALANA I LLENGUA CASTELLANA:

Competències específiques:

Competència 5. Escriure textos de tipologia diversa i en diferents formats i suports amb adequació, coherència, cohesió i correcció lingüística.

Competència 7. Obtenir informació, interpretar i valorar textos orals de la vida quotidiana, dels mitjans de comunicació i acadèmics, incloent-hi els elements prosòdics i no verbals.

LLENGUA ESTRANGERA (ANGLÈS):

Competències específiques:

Competències específiques:

# data[].attributes.attachment_link.description
Fent aquest projecte assoliràs Competències Bàsiques: LLENGUA CATALANA I LLENGUA CASTELLANA: Competències específiques: Competència 5. Escriure textos de tipologia diversa i en diferents formats i suports amb adequació, coherència, cohesió i correcció lingüística. Competència 7. Obtenir informació, interpretar i valorar textos orals de la vida quotidiana, dels mitjans de comunicació i acadèmics, incloent-hi els elements prosòdics i no verbals.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En aquesta ocasió acabarem el projecte a La Patronal, a la sala Salut Pastor, i un cop més trepitjareu l'escenari.
Haureu de fer un petit espectacle de màgia que haurà de tenir una durada d'uns 4 minuts. En aquest temps haureu de fer un o més trucs, de temàtica totalment lliure: amb cartes, desaparicions, levitacions...
Primer estudiarem diferents tècniques i després serà el torn de la vostra imaginació. I, sobretot, ens caldrà molta i molta pràctica!

Quan ho tinguem ben assajat i tot a punt, haurem de demostrar el nostre talent al públic, que una vegada més seran les famílies, com ja és tradició al SiX, i alumnes de primària.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tots coneixem mags que fan coses que ens semblen impossibles. Ens enganyen de forma tan subtil, que ens sembla que ho hem vist realment. I nosaltres? Som capaços de fer màgia? Som també nosaltres una mica màgics? Ens podrem convertir en petits mags?... O potser en grans mags?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Un podcast és una publicació digital periòdica en àudio o vídeo. Es tracta simplement d'un programa de ràdio personalitzable i descarregable. Els temes són molt variats: futbol, política, humor, cultura, ciència, història, parapsicologia, educació, feminisme...

I vosaltres què fareu? Creareu el vostre propi podcast en grups de 4-5 del tema que us agradi amb una durada de 8-10 minuts

# data[].attributes.attachment_link.description
Un podcast és una publicació digital periòdica en àudio o vídeo. Es tracta simplement d'un programa de ràdio personalitzable i descarregable. Els temes són molt variats: futbol, política, humor, cultura, ciència, història, parapsicologia, educació, feminisme... I vosaltres què fareu?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Aquest projecte neix perquè segueixi viva la Salut Pastor, Sant Quirzenca que ens va deixar fa uns anys i que va ser molt activa en el món de la glosa. Per mantenir viva aquesta tradició en el poble, Salut!

# data[].attributes.attachment_link.description
La glosa és una forma de cançó improvisada. És pensar en vers. És rap. És un passeig pel territori i la història. És una eina per treballar el llenguatge oral, la música i les ciències socials. És ironia i enginy. És un exercici de concentració i d'agilitat mental. És diversió.

# data[].attributes.headline
Donem la volta als nostres contes! (2n d'ESO)

# data[].attributes.subject
Donem la volta als nostres contes! (2n d'ESO)

# data[].attributes.attachment_link.description
Segurament aquesta imatge us és familiar. Recordeu quins contes us explicaven de petits? Aquest projecte tracta "d'actualitzar" els contes de la nostra infantesa, aquells que tots tenim en comú i que transmetrem a les generacions que vinguin després de nosaltres. Però, no us heu trobat alguna

# data[].attributes.attachment_link.description
Benvingudes i benvinguts al primer projecte trimestral de 1r d'ESO del curs 2020-2021. En aquest web trobareu tota la informació i activitats per a desenvolupar el projecte.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Durant aproximadament tres setmanes, a les hores de Llengua catalana, Llengua castellana i Llengua anglesa treballarem en grups cooperatius per conèixer el fascinant món del joc de taula i acabar-ne elaborant un.

Amb aquest projecte treballarem continguts concrets de cada matèria però, a més, haurem de ser competents en...

Conèixer i posar en pràctica estratègies i hàbits que intervenen en el propi aprenentatge (C2 personal i social).

Desenvolupar habilitats i actituds que permetin afrontar els reptes de l'aprenentatge al llarg de la vida (C3 personal i social).

Planificar l'escrit d'acord amb la situació comunicativa (receptor, intenció) i a partir de la generació d'idees i la seva organització (C4 lingüística).

Produir textos orals de tipologia diversa amb adequació, coherència, cohesió i correcció lingüística, emprant-hi els elements prosòdics i no verbals pertinents (C8 lingüística).

Esteu preparats/des? Llegiu l'apartat 01. Presentació per saber exactament què farem i com ho farem.

# data[].attributes.attachment_link.description
Durant aproximadament tres setmanes, a les hores de Llengua catalana, Llengua castellana i Llengua anglesa treballarem en grups cooperatius per conèixer el fascinant món del joc de taula i acabar-ne elaborant un. Amb aquest projecte treballarem continguts concrets de cada matèria però, a més, haurem de ser competents en...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Rodrigo Díaz de Vivar, conocido como el Cid Campeador (hacia 1043-1099) era considerado por sus contemporáneos como un héroe. Sus hazañas se narran en el Cantar de Mío Cid, libro que tenéis que leer durante este curso.

Pero esos hechos de armas que convirtieron al Cid en una leyenda, ¿cómo serían recibidos por los medios de comunicación actuales? ¿Sería un héroe o un villano? ¿Un patriota, fiel vasallo de su rey, o un oportunista mercenario, que vendía su espada al mejor postor?

# data[].attributes.attachment_link.description
Rodrigo Díaz de Vivar, conocido como el Cid Campeador (hacia 1043-1099) era considerado por sus contemporáneos como un héroe. Sus hazañas se narran en el Cantar de Mío Cid, libro que tenéis que leer durante este curso. Pero esos hechos de armas que convirtieron al Cid en una leyenda, ¿cómo serían recibidos por los medios de comunicación actuales?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Durante los siglos XVI y XVII se realizan algunas de las obras más importantes en todos los campos artísticos: en pintura, en escultura, en música y, por supuesto, en literatura.

¿Os suenan los siguientes nombres: Las Meninas, La Gioconda, David, Las cuatro estaciones, El Quijote, Romeo y Julieta? Seguro que sí. Pues todas estas obras tienen algo en común: son hijas del Renacimiento o del Barroco.

Un poco de teoría

El Siglo de Oro es un extenso período que abarca los siglos XVI y XVII. Es uno de los momentos más importantes de nuestra Literatura, ya que en esta etapa se escribieron algunas de las obras más importantes de nuestras letras.

Esta época comprende varios movimientos artísticos: el Renacimiento (dividido a su vez en primer Renacimiento, primera mitad del siglo XVI; y Manierismo, segunda mitad del siglo XVI) y el Barroco (siglo XVII)

# data[].attributes.attachment_link.description
Durante los siglos XVI y XVII se realizan algunas de las obras más importantes en todos los campos artísticos: en pintura, en escultura, en música y, por supuesto, en literatura. ¿Os suenan los siguientes nombres: Las Meninas, La Gioconda, David, Las cuatro estaciones, El Quijote, Romeo y Julieta? Seguro que sí.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A lo largo de esta secuencia de actividades investigaréis sobre diversos aspectos que tienen que ver con el amor :

Dichos conceptos se recogen en los diversos apartados de esta página web y en cada apartado tendréis que realizar una serie de actividades que siempre culminan en la creación de un (pequeño) producto final. Como

cómo se ha visto el amor a lo largo de la historia;

qué ideas preconcebidas (mitos) existen en torno al amor;

cómo nos "han vendido" el amor en la literatura y el cine;

cómo se refleja el amor en la poesía;

cómo es la educación sentimental de un adolescente.

producto final total de esta secuencia tendréis que presentarlos ante vuestros compañeros y compañeras de clase. tendréis que recopilar esos "pequeños" trabajos con los que analizaréis diferentes aspectos del amor. También

# data[].attributes.attachment_link.description
A lo largo de esta secuencia de actividades investigaréis sobre diversos aspectos que tienen que ver con el amor : Dichos conceptos se recogen en los diversos apartados de esta página web y en cada apartado tendréis que realizar una serie de actividades que siempre culminan en la creación de un (pequeño) producto final.

# data[].attributes.headline
Per què estudiem llengua? (projecte) Podcast

# data[].attributes.subject
Per què estudiem llengua? (projecte) Podcast

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Centro: IES Blas Infante, El Viso del Alcor (Sevilla)

Asignatura: Lengua y Literatura

Todas las imágenes usadas pertenecen a sus dueños y se hace de ellas un uso educativo sin ánimo de lucro.

# data[].attributes.attachment_link.description
Centro: IES Blas Infante, El Viso del Alcor (Sevilla) Asignatura: Lengua y Literatura Todas las imágenes usadas pertenecen a sus dueños y se hace de ellas un uso educativo sin ánimo de lucro.

# data[].attributes.headline
Llibres per un tubo (projecte internivell)

# data[].attributes.subject
Llibres per un tubo (projecte internivell)

# data[].attributes.attachment_link.description
J. L. Borges y M. Guerrero, en el " Prólogo" a El libro de los seres imaginarios, Alianza Editorial, (texto adaptado)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
La siguiente actividad consiste en que cada uno/a cuente en su blog un viaje (inventado o real) a una ciudad europea. Para ello, lo primero que tenemos que hacer es escoger la ciudad e informarnos del sitio a donde vamos a viajar:

- ¿Dónde está?
- ¿Cómo vamos a llegar allí?
- ¿Donde vamos a alojarnos?
- ¿Cómo podemos movernos por la ciudad?
- ¿Qué lugares merece la pena visitar?
- ¿Qué actividades puedo hacer?
- ¿Dónde puedo comer y cuáles son los platos típicos de la ciudad?
- ¿Qué compras puedo realizar?
- ¿Qué precauciones debo tomar antes y durante el viaje?

Para informarnos podemos visitar las siguientes páginas:
Wikitravel: página de construcción colaborativa (wiki) que facilita guías de viaje de muchos lugares del mundo.
Ranking de blogs de viajes: los blogs más relevantes (en castellano) que hablan de viajes, turismo, alojamiento, ...
Dónde viajar: blog de viajes.
Guías de viaje: referencias turísticas de todo el mundo.

INTRUCCIONES

- El viaje debe durar entre tres y cinco días.
_ Se trata de hacer una narración contando este viaje, para ello, contamos:
- qué personas forman el grupo
- la llegada a la ciudad
- el alojamiento
- qué hacemos allí
- qué y dónde comemos
- qué visitamos
- nuestras impresiones
- anécdotas
- cómo es la gente
- la partida
- Publicado como uno o varios posts de vuestro blog, debe incluir al menos tres fotografías y cinco enlaces a páginas con información sobre los monumentos visitados.
- La evaluación valorará si se han seguido correctamente estas instrucciones, el interés del relato, la selección de fotografías y enlaces y la corrección ortográfica.
¡Buen viaje!

# data[].attributes.attachment_link.description
La siguiente actividad consiste en que cada uno/a cuente en su blog un viaje (inventado o real) a una ciudad europea. Para ello, lo primero que tenemos que hacer es escoger la ciudad e informarnos del sitio a donde vamos a viajar: - ¿Dónde está? - ¿Cómo vamos a llegar allí?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Debes realizar en tu blog una descripción lo más precisa posible de lo que veas en estos cuadros y la impresión que te producen (copia también las imágenes). Puedes buscar información sobre ellos en la red que te sirva para escribir tu descripción.
Después, busca también un cuadro distinto de cada uno de los autores y descríbelo.

1.- Francisco de Goya: El quitasol

2.- Georges Pierre Seurat: El circo

3.- Claude Monet: La japonesa

# data[].attributes.attachment_link.description
Debes realizar en tu blog una descripción lo más precisa posible de lo que veas en estos cuadros y la impresión que te producen (copia también las imágenes). Puedes buscar información sobre ellos en la red que te sirva para escribir tu descripción. Después, busca también un cuadro distinto de cada uno de los autores y descríbelo.

# data[].attributes.attachment_link.description
Introducción Desde varios días antes hemos visto este vídeo que nos ha puesto la piel de gallina. Los subtítulos están hechos con: subtitle-horse.com y después con el programa HandBrake.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
¡Hola, clase de 3º ESO! Bienvenidos y bienvenidas al maravilloso mundo de los héroes y heroínas. ¿Qué es un héroe? ¿Qué actos son considerados heroicos en nuestra sociedad? ¿Se parecen los héroes de ayer a los de hoy?

Esta unidad vamos a trabajarla por completo usando las TIC. Vuestro proyecto final será comparar el héroe medieval inmortalizado en el Poema de Mio Cid con algún héroe o heroína actual, cualquiera que elijáis en vuestro grupo.

Para ello, haremos un repaso al contexto socio-histórico de la literatura medieval en nuestro país; repasaremos las principales obras y autores de la narrativa medieval en verso; estudiaremos las características de los textos descriptivos y el adjetivo y, por último, crearéis un perfil de héroe o heroína en la aplicación Fakebook. Vuestro grupo deberá exponer oralmente en clase las características del héroe o heroína. Además, tendréis que realizar un texto descriptivo individual en vuestro blog de clase usando la técnica del binomio-fantástico de Gianni Rodari. ¡Nos espera un viaje apasionante!

¡Ah! ¡No os olvidéis de revisar los criterios de evaluación! Y recuerda que conforme vayas terminando tus retos recibirás una insignia para colgar en tu blog. ¡No te quedes sin ellas!

Presentación del proyecto

Héroes de ayer y hoy

# data[].attributes.attachment_link.description
¡Hola, clase de 3º ESO! Bienvenidos y bienvenidas al maravilloso mundo de los héroes y heroínas. ¿Qué es un héroe? ¿Qué actos son considerados heroicos en nuestra sociedad? ¿Se parecen los héroes de ayer a los de hoy? Esta unidad vamos a trabajarla por completo usando las TIC.

# data[].attributes.attachment_link.description
Web creada a partir del material propiedad del Gobierno Vasco. Berritzegune Nagusia (Bilbao) Eusko Jaurlaritza. Hezkuntza, Unibertsitate eta Ikerketa Saila. Gobierno Vasco. Departamento de Educación, Universidades e Investigación. Dirección y coordinación: Teresa Ruiz. Auotras: Adela Fernández, Irene González y Marimar Pérez. Más información.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sobre mí

Bienvenido:

​

Quiero empezar dándote las gracias por visitar este espacio. Me llamo David Camacho, soy filólogo hispánico y tengo el máster en formación del profesorado en ESO y Bachillerato en la especialidad de Lengua castellana y Literatura.

​

Me apasiona educar y enseñar a los más jóvenes e intento cada día aprender de mis compañeros y alumnos descubriendo nuevas herramientas para mejorar mis clases.

​

Es por ello que la gamificación ha sido todo un descubrimiento personal y profesional gracias a que en el colegio en el que trabajo, se va abriendo camino poco a poco como una nueva metodología en el aula necesaria para responder a las necesidades y llamadas del alumnado actual.

​

Además, como amante de la gramática y de la literatura de nuestra lengua, he decidido formar parte de la comunidad gamificada e ir creando y compartiendo proyectos con el resto de profesores.

​

Espero que te guste la propuesta gamificada que en esta web presento y, por supuesto, es toda tuya.

​

Un cordial saludo.

David Camacho.

​

​

# data[].attributes.attachment_link.description
Sobre mí Bienvenido: ​ Quiero empezar dándote las gracias por visitar este espacio. Me llamo David Camacho, soy filólogo hispánico y tengo el máster en formación del profesorado en ESO y Bachillerato en la especialidad de Lengua castellana y Literatura.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
importància i eficàcia del treball en equip

# data[].attributes.attachment_link.description
Aquest mapa conceptual conté informació relacionada amb: Treball cooperatiu 2, Plantilles ???? Adaptacions, Avaluar el treball en equip ???? Rúbriques, COHESIÓ de GRUP Dinàmiques de grup Importància i eficàcia del treball en equip, Tècniques ???? TREBALL d'EQUIP com a RECURS, ???? ????

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Què cal?
Generar idees

Organitzar-les
Formular objectius Com ajudem?
Textos model
Pautes de planificació

Què cal?
Utilitzar un llenguatge

adequat
Redactar els paràgrafs
separadament
Fer frases simples Com ajudem?
Recursos
Fulls model

Què cal?
Revisar l'adequació

Revisar la coherència
Revisar la cohesió
Revisar la correcció
gramatical Com ajudem?
Pautes d'autoavaluació

.

# data[].attributes.attachment_link.description
Què cal? Generar idees Organitzar-les Formular objectiusCom ajudem? Textos model Pautes de planificació Què cal? Utilitzar un llenguatge adequat Redactar els paràgrafs separadament Fer frases simplesCom ajudem? Recursos Fulls model Què cal? Revisar l'adequació Revisar la coherència Revisar la cohesió Revisar la correcció gramaticalCom ajudem? Pautes d'autoavaluació .

# data[].attributes.headline
Com portem els sabers femenins a les aules?

# data[].attributes.subject
Com portem els sabers femenins a les aules?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Si es volgués pretendre que les dones no són prou intel·ligents per aprendre el dret, l'experiència prova manifestament el contrari. [...] Hi va haver nombroses dones -i encara se'n troben als nostres dies- que foren molt grans filòsofes i que pogueren dominar disciplines d'altra banda més difícils i més nobles que no són el dret escrit i els estatuts dels homes. A més a més, si es volgués afirmar que les dones no tenen cap disposició natural per a la política i el poder, podria citar-se l'exemple de moltes dones il·lustres que han regnat en el passat. I per tal que t'imbueixis millor d'aquesta veritat, et recordaré encara algunes de les teves contemporànies les quals, en quedar-se vídues ha dirigit tan bé els seus negocis després de la mort del marit, que aporten la prova irrefutable que no hi ha cap tasca massa pesant per a una dona intel·ligent... Christine de Pizan (1364-1430) La ciutat de les dames.

Tenir cura de la vida comporta aplicar un munt de coneixements que les dones han après de la pràctica diària, de l'observació de la naturalesa i de la capacitat per elaborar teories i fórmules que s'han anat repetint de generació en generació i que han tingut per objectiu la subsistència. Això vol dir que, a més de les anomenades tasques domèstiques, a més de tenir cura dels infants, els malalts i les persones grans de la família, havien de procurar el menjar i el vestit. Per tant, estem parlant de sabers relacionats amb la medicina, l'agricultura, la ramaderia, el teixit i la costura i la ceràmica, entre d'altres que a vegades desconeixem i que, generalment, no valorem.

Però a més, podem pensar que si les dones eren les que passaven més estones amb la família, havien d'entretenir les criatures i també s'havien de distreure elles quan feien les tasques del camp o la bugada al riu o al safareig. Per tant, és fàcil d'imaginar que les dones fossin les primeres creadores de contes i cançons. Aquí hi podem veure un altre tipus de saber creatiu. És estrany, doncs, que no trobem gaires noms femenins en la història de la música o en els reculls de contes. Com és estrany pensar que a les dones no els interessés l'art o el pensament. I, encara és més estrany que no se les tingui en compte en la història de la ciència i la medicina. Conèixer i recuperar les dones i els seus sabers és un repte de l'escola i de la societat del segle XXI.

Mòdul 2 , Pràctica 4. Els sabers femenins a l'educació

Activitats

Activitat 1

Consulteu la següent pàgina web i responeu a les preguntes:

Materials per a la coeducació, Centre Dolors Piera d'Igualtat d'Oportunitats i Promoció de les Dones

Segons el que heu llegit, què entenem per sabers femenins? En què consisteixen?

Per què parlem d'uns sabers femenins que no coincideixen amb els sabers oficials o amb els cànons establerts?

Quins guanys obtenim en incloure els sabers de les dones a l'educació?

Quins apartats de la normativa tenen a veure amb la visibilització dels sabers de les dones als centres educatius?

Activitat 2

Reflexioneu sobre aquesta afirmació: "La història de les dones és la història".

Llegiu el text següent que fa referència al saber científic de les dones i la seva presència a les aules, de Núria Solsona o Pairó:

"Els llibres de text acostumen a presentar la ciència com a fruït d'una única tradició científica amb un patró androcèntric, és a dir prenent els homes, els seus sabers i les seves experiències com a model i patró. Les dones al llarg de la història han seguit diferents itineraris en relació a les activitats científiques. Algunes van treballar entorn als grans debats del moment, en el que podem anomenar el centre de l'activitat científica, però d'altres van treballar en la perifèria o els marges dels escenaris científics.

Per contrarestar aquest model parcial de la ciència escolar que oferim a classe és convenient introduir referències sempre que sigui possible de dones i col·lectius amb presència de dones que van fer les seves aportacions a les tradicions científiques anteriors a la ciència moderna i a la ciència actual.

Això es pot fer de manera molt simple només fent referència al nom i algun tret biogràfic o de la seva obra que sigui fàcil de recordar. Per exemple, la matemàtica Hipatia d'Alexandria del segle IV, l'alquimista Maria la Jueva del segle IV, la del bany Maria, la monja naturalista Hildegarda de Bingen del segle XII, Marie Meurdrac, del segle XVII, la que va escriure un llibre de química adreçat a les dones, amb receptes per ..., les astrònomes Sophia Brahe, Elisabetha Hevelius, Maria Winkelman, Nicole Lepaute, Maria Cunitz, etc. Margaret Cavendish que va publicar una poesia sobre els àtoms. Maria Merian, l'entomòloga del segle XVIII que va estudiar i dibuixar la flora tropical de Surinam, les naturalistes Mary Philpot, Sara Sofia Banks, Mary Wortley Montagu. Emilie du Châtelet, la traductora de Newton al francès i autora de treballs sobre el foc i les forces vives. Laura Bassi, professora de física de la Universitat de Bolònia que té article sobre els gasos i els fluids. Maria Agnesi, segle XVII que va escriure les Institucions analítiques; Sophie Germanin, la matemàtica parisenca que es va cartejar amb Gauss, Jane Marcet i les seves Conversacions de Química, etc.

Hi ha molta bibliografia disponible i avui es pot obtenir molta informació online. Això permet fer buscar la informació al mateix alumnat, sempre i quan es tingui el nom de la científica que és bastant fàcil de trobar en obres de consulta bàsiques, que a vegades inclouen la foto de la científica o la portada d'alguna obra seva o algun instrument de laboratori de l'època (Alic,1991; Álvarez i altres, 2003 i Solsona, 1987).

Una altra possibilitat és encarregar petites recerques sobre alguna científica que hagi treballat en el tema de classe. Si se sap introduir correctament, en general sempre hi ha un sector de l'alumnat que té curiositat per conèixer les explicacions d'altres èpoques i es pot utilitzar com a treball d'ampliació. Hi ha temes fàcils de relacionar amb autores, com la radioactivitat (Álvarez i altres, 2003), o l'alquímia, entesa com les beceroles de la química; però en altres cal preparar l'escenari i contextualitzar l'obra de la científica.

La història de la ciència oficial ha estat escrita fonamentalment per validar la ciència actual i cal recordar que el científics són recordats per una part molt parcial de la seva aportació científica. Per exemple, Newton és molt conegut per les seves lleis, però rarament es recorda per què. Boyle és conegut per les seves lleis dels gasos, però va escriure sobre temes no estrictament científics i obres en forma de diàleg com El químic escèptic, on explica el seu pensament alquímic. El mateix va fer la seva contemporània Margaret Canvendish, però ella és desautoritzada per haver escrit en forma de diàleg la seva obra L'Acadèmia femenina, un aspecte que no es comenta mai de Boyle.

Per tant, en la introducció d'una científica és bo comentar a grans línies el context en el qual es va produir, el paper de les dones en aquell moment i l'educació que rebien. Més endavant es pot parlar de l'autoritat científica femenina i la mediació femenina."

Escriviu una llista de pistes del text anterior que us puguin orientar sobre la manera d'introduir els sabers de les dones (no cal que siguin únicament científiques) a les vostres matèries.

Si no sou docents, penseu quines activitats, dinàmiques, experiències.. es podrien realitzar per donar a conèixer els sabers de les dones.

De dones sàvies n'hi ha hagut sempre. Algunes conegudes, altres anònimes. Entre aquestes darreres, les remeieres, moltes de les quals van ser anomenades bruixes i condemnades com a tals. Penseu en què consistia la seva saviesa i per què van ser perseguides. Quan expliqueu contes tradicionals us podeu plantejar de valorar aquestes dones que habitualment surten molt distorsionades.

Activitat 3

En el text de la Núria Solsona, heu vist com l'autora proposa la inclusió del saber científic femení a les aules. Es tracta del saber científic que pot estar present tant en les aules de primària com de secundària, especialment quan tractem temes de ciències de la naturalesa, física i química, orientació per a la salut, o quan parlem de les famílies de l'alumnat i de les tasques que realitzen els diferents membres. També es poden incorporar quan expliquem contes i quan fem referència a fets històrics.

I aquesta visibilització és possible en tots els camps del saber i del coneixement. A Ciències Socials, Ciències de la Naturalesa, Filosofia, Matemàtiques, Física, Literatura, Art, Música, Tecnologia i Educació Física. També és possible un treball en altres àmbits educatius com les tutories i en activitats generals de centre, com exposicions, tallers, celebracions de diades commemoratives, la revista del centre i activitats teatrals i cinematogràfiques.

Des de la vostra àrea o especialitat, reflexioneu sobre la presència en el currículum dels sabers femenins entesos en el doble vessant del treball reproductiu i de cura i del treball productiu (en l'art, la literatura, la ciència, la tecnologia...).

Feu una recerca al web de coeducació i seleccioneu els recursos i experiències que podrien ser-vos útils en el treball a l'aula. Considereu la possibilitat de treballar en grup amb docents. En alguns casos, és molt recomanable el treball en les tutories.

Si no sou docents, també podeu optar per escollir alguna temàtica que us interessi, i cercar algun tipus d'esdeveniment (xerrada, exposició, pel·lícula, cinefòrum...) que tracti sobre el tema i pugui ser apta per infants i adolescents.

Analitzeu la programació del vostre departament, àrea o cicle. Podeu mirar com a referents una proposta de visibilització de les escriptores a secundària. Les trobareu al web de coeducació.

Tingueu en compte altres àrees o àmbits com Música (coral, conjunt intrumental, recitals), Educació física i esportiva (gimnàstica, jocs, balls, esports) i també el treball per racons que es fa a Educació Primària. Si sou d'una d'aquestes matèries aprofundiu sobre el tema. Si no ho sou, podeu fer una llista d'idees per compartir amb els i les docents de la matèria.

Saber de les dones, Coeducació i Igualtat de gènere

Bibliografia
Solsola i Pairó, Núria, La actividad científica en la cocina (educació primària). Madrid, Instituto de la mujer.
Solsola i Pairó, Núria, La química de la cocina (educació secundària). Madrid, Instituto de la mujer.

# data[].attributes.attachment_link.description
Si es volgués pretendre que les dones no són prou intel·ligents per aprendre el dret, l'experiència prova manifestament el contrari. [...] Hi va haver nombroses dones -i encara se'n troben als nostres dies- que foren molt grans filòsofes i que pogueren dominar disciplines d'altra banda més difícils i més nobles que no són el dret escrit i els estatuts dels homes.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
LECTURA A LA FRESCA

Els alumnes del Jacint et recomanen...

After 2, en mil bocins

Sàpiens

El noi del Vestit

Paulina

Harry Potter y la piedra filosofal

Diari d'una penjada 14

Un petó de mandarina

Viatge al país dels Lacets

L'estàtua sense rostre

La Sangre de los inocentes

Pequeñas mentirosas

Comença l'ESO campi qui pugui!

Naves Negrasante Troya

Estimat Evan Hansen

Wonder

El Trono de fuego

La pirámide Roja

Misteri Sota la Plaça

"Sin noticias de Gurb"

La Noia Invisible

Escapada

Contrasenya Cul

"Rebeldes"

Quin dia tan bèstia!

Harry Potter i el calze de foc

Mentida

Els miserables

DivergenteLA SAGA

El noi del pijama de ratlles

LA MARIONA A. ET RECOMANA... ESTIMAT EVAN HANSEN

"M'ha semblat una lectura molt interessant que tot i que hi ha parts que poden semblar una mica pesades es molt ràpid de llegir. A mès a mès acabaràs enamorant dels personatges."

"El recomano a qui li agradi la mitologia grega"

El Felipe W et recomana...NAVES NEGRAS ANTE TROYA

El Jofre C. i la Júlia B. et recomanen...MISTERI SOTA LA PLAÇA

"Jo recomano aquest llibre, sobretot perquè se situa a Vilafranca, i pots anar allà i veure-ho tot. Els recorreguts, l'església, la font... A més aprens coses sobre els edificis, i és molt interessant." Jofre "Ma semblat molt interessant, ja que a mi m'agraden molt els llibres de misteris i que és un llibre de pocas páginas i no com altres que tenen 300 pàgines, i per si algú li agrada els misteris li recomano aquest llibre." Júlia

L'Adrià B. et recomana ...La pirámide roja-Rick Riordan

"Jo recomano aquest llibre per dos motius: Per la història: La Història està basada en la magia egípcia i té unes batalles molt èpiques. L'època: Aquest llibre es basa en el present, però encara perduren els déus, la màgia, etc. En resum: aquest llibre el recomano perquè és molt entretingut i genial."

L'Adrià B. et recomana ...El trono de fuego

"Jo recomano aquest llibre perquè la història està basada en l'Antic Egipte i es produeix al present."

El Bernat M i la Mireia R et recomanen...Wonder

"A mi la lectura m'ha encantat, ja ho diu el llibre, la medicina contra el bullying. Si li poses empatia i tot et salten les llàgrimes. No vull fer spoilers pero les situacions que passen son molt reals. Penso que és molt bona opció per llegir. Has de tenir temps perquè si no perdras el fil de llegir." Bernat "Trobo que el llibre de Wonder es un llibre molt interessant que a més tracta sobre el bullying per fer recapacitar a la gent ja siguin adults o infants. He llegit el llibre 3 cops i no me'n canso, i he mirat la peli i m'he fet un fart de plorar." Mireia

La Berta N. et recomana.... Sàpiens

"Si ets amant de la història és una lectura que no et pots perdre, estan molt ben narrats tots els arguments. Tot i no ser una novela, el fil conductor és molt atractiu. Aprens molt sobre els comportaments dels humans. També té una bessant científica que es basa en la biologia. Amb aquest llibre descobreixes que els humans som éssers socials amb característiques que ens fan molt diferents als altres animals."

La Núria I. et recomana... After 2, en mil bocins

"El llibre de After m'ha agradat molt. És un llibre que recomano molt llegir, sobretot als adolescents. Crec que representa una realitat que li pot passar a tothom i per tant, et pots sentir identificat amb algun personatge. El que no recomano és llegir aquest llibre sense haver llegit el primer perquè aquesta és la continuació de la primera part. M'ha semblat un llibre divertit i a la vegada realista. Per tant, és una lectura que recomano moltíssim entre els joves i els adults."

La Laia P. et recomana...Diari d'una penjada 14 KFT! De gira amb els Bad Boyz

"Aquest llibre m'ha semblat molt interessant perquè és la continuació d'una col·lecció que ja uns anys que segueixo, aquest és el número 14.Tot i que és una mica llarg, té unes 300 pàgines, és molt fàcil de llegir gràcies a la tipologia de la lletra i que té unes il·lustracions molt maques. És una col·lecció que enganxa molt perquè està ambientada a un institut sobre l'experiència personal de les filles de l'autora i són coses que també ens poden passar a nosaltres a la vida real. És semblant al diari del Greg però la protagonista és una noia."

El Jordi A. i el Guillem B. et recomanen...Harry Potter y la piedra filosofal

"La lectura m'ha semblat interessant i entretinguda i m'ha fet interessar-me per llegir les altres lectures." Jordi. "És un llibre d'aventura, ciència ficció i una mica de misteri. El recomano per a totes les edats perquè és una història entretinguda per a grans i petits." Guillem

El Guillem B. també et recomana ....Paulina

"El recomano perquè està escrit per la coneguda Ana María Matute i fa referència al valor de l'amistat i l'importància de la família."

LAura C. et recomana....El noi del Vestit

"Tot i que aquesta lectura és infantil, et pot arribar a fer reflexionar amb coses com: Hi ha coses de nenes i coses de nens? Els nens poden plorar? Les revistes de moda són només per a nenes? Com han de vestir els homes? Bàsicament el que fa aquest llibre d'alguna manera inconscient es fer-nos reflexionar sobre els estereotips. Alhora que es una lectura fàcil de llegir. I que t'atrapa entre les seves pàgines. Jo la recomano, ja que és divertida i fàcil de portar, pot fer reflexionar tant a un nen com a un adult."

L'arnau F. et recomana... VIATGE AL PAÍS DELS LACETS

"Viatge al país dels Lacets, és una novel·la juvenil, que combina aventures, diversió i una mica d'intriga. La novel·la inclou imatges, que la fan ser més entretinguda. Tot i el seu nombre de pàgines, trobo que és una lectura força ràpida. El que m'ha agradat molt d'aquesta lectura és que ensenya la importància que tenen els valors com l'amistat, la cooperació, el respecte, la solidaritat... El vocabulari utilitzat és ric, creatiu i et fa posar en situació. El llibre m'ha semblat una bona proposta de lectura, ja que és divertit, entretingut i fa passar una bona estona, a més d'aprendre valors. Haig d'aclarir que aquesta novel·la era del meu tiet quan era jove. I jo vaig decidir llegir-lo per entretenir-me i reconec que m'ha agradat molt. El recomano per la gent que li agradin les novel·les d'entreteniment."

L'Hajar B. et recomana...Un petó de mandarina

"M'ho he passat molt bé llegint aquest llibre ja que està ple d'emocions, i de petites aventures. També aquest llibre parla sobre valors com l'amor i la solidaritat. Us el recomano molt. Ja que també és molt fàcil de llegir i conte unes il·lustracions molt boniques."

El Roger C. et recomana... Comença l'ESO campi qui pugui!

"Aquesta lectura m'ha agradat molt perquè tracta temes interessants, relacionats amb l'adolescència. I a més la lectura és molt fàcil ja que en les pàgines hi han moltes imatges i dibuixos, però bastant poca lletra, cosa que fa la lectura bastant entretinguda."

La Lobna A. et recomana... Pequeñas mentirosas

"Jo aquesta lectura m'ha agradat molt i la recomano perquè cada vegada què llegeixes tens més intriga per saber què passarà o fins i tot hi ha cops què comences a pensar en els misteris i saber qui és el culpable. També m'ha agradat molt perquè és molt interessant, quan vas llegint no t'avorreixes gent i t'enganxa molt. I quan te l'acabes no pots esperar per llegir el següent."

L'Alina M. et recomana...La Sangre de los inocentes

"Encara que no m'he acabat de llegir el llibre recomano aquest ja que ajuda a ampliar el nostre lèxic degut a què té varies paraules poc conegudes o utilitzades. A més és interessant la història que hi ha perquè et conta coses de uns segles abans que t'ajuden a millorar la teva cultura"

L'Àlex M. et recomana... L'estàtua sense rostre

"Ha sigut una lectura interessant ja que es entretinguda i t'expliquen fets històrics"

El Marc G. et recomana... Harry Potter i el calze de foc.

"Jo em vaig endinsar en el món de Harry Potter per les pel·lícules i quan em vaig llegir els llibres em va agradar molt més la saga de Harry Potter ja que explica els fets més detalladament i també surten coses que en les pel·lícules no surt. És a dir ma encantat llegir me aquest llibre. A un company primer de tot li recomanaria llegir els altres tres llibres de la saga i després li diria que es llegís aquest ja que surten trames més fosques i no tan infantils".

El Lluc R. et recomana...Quin dia tan bèstia!

"M'ha semblat una novel·la de ficció molt divertida i interessant i la recomanaria a amics o companys meus per valorar les tasques de la nostra mare i comprendre molts consells que ens donen per millorar, així com també reconèixer la feina de cuidar-nos. Té un vocabulari molt senzill i divertit."

La Queralt C. et recomana....El noi del pijama de ratlles

"El noi del pijama de ratlles tracta un tema molt important, el nazisme i com ho viu un nen que no entén que està passant, i per això crec que és una molt bona manera d'introduir aquest tema als adolescents. Dic adolescents perquè tot i que es un llibre dirigit a un públic petit (infants) és bastant dur, per aquesta raó dic que és més juvenil. He de dir que és un llibre trist però el recomano moltíssim, a mi la lectura se m'ha fet molt amena i crec que pot agradar molt."

La Queralt C. et recomana....El noi del pijama de ratlles

"El noi del pijama de ratlles tracta un tema molt important, el nazisme i com ho viu un nen que no entén que està passant, i per això crec que és una molt bona manera d'introduir aquest tema als adolescents. Dic adolescents perquè tot i que es un llibre dirigit a un públic petit (infants) és bastant dur, per aquesta raó dic que és més juvenil. He de dir que és un llibre trist però el recomano moltíssim, a mi la lectura se m'ha fet molt amena i crec que pot agradar molt."

L'Haizea A. et recomana...tots els llibres de la SAGA Divergente

El Jan S. et recomana...Els miserables

"Tot i que em costa molt llegir per culpa de la dislèxia, ha sigut un llibre xulo. Aquest llibre me'l va donar la meva neuròloga i em va dir hi havia una biblioteca de lectura fàcil per animar-me. La història és molt emocionant i passen moltes aventures. A mi m'agraden molt les històries de policies i aquesta té una mica de tot. La recomano a qui li agradi les aventures , però també hi ha una mica d'amor."

L'Aina G. et recomana... Mentida

"M'ha agradat molt perquè el tema de mentir per internet és actual i no està bé fer-ho. També m'ha semblat interessant perquè l'he trobat un llibre molt diferent, no tot és super bonic. Explica la realitat de la gent que viu en presons i tot el que passa dins d'una presó. A part, a mi m'agraden molt els llibres d'assassinats i per això m'hi he enganxat més. El recomano ja que ha guanyat un premi de literatura infantil i aprens moltes coses sobre la vida, les mentides i el que hi pot haver darrere d'una pantalla. El tornaria a llegir una altra vegada."

i també... La Noia Invisible

"Aquest llibre va d'un assassinat a un institut. La Júlia Plaza, la protagonista del llibre intenta solucionar aquest cas. Es basa en històries d'amor, amistats... S'ha convertit el meu llibre preferit i és una trilogia. El segon llibre es diu El puzle de cristall i el tercer, que l'han tret fa molt poc es titula la promesa de Júlia. Aquestes novel·les estan escrites en català i castellà per Blue Jeans. El recomano perquè enganxa moltíssim i m'ha encantat. "

El Sergio A. et recomana..."Sin noticias de Gurb"

"¿Qué pasaría si fueras un alienígena que acabas de aterrizar cerca de Barcelona y has perdido a tu compañero? Esta novela es el diario de bitácora de un alien en busca de Gurb y sus divertidas peripecias debidas al choque de culturas."

i també ...."Rebeldes" de Susan E. Hinton

Novela que explica las vivencias de Ponyboy y Johnny, dos adolescentes de barrios desfavorecidos y las bandas callejeras.

La Nadia U. et recomana.... Contrasenya Cul

"Ha sigut un llibre divertit, que parla de una forma molt peculiar de com tirar endavant als fills. També explica per sobre com les persones comencen a ser més independents amb diferents obstacles i dificultats que passen per poder guanyar-se la vida i poder arribar als seus objectius. Algunes parts son menys interessant, però hi ha moments molt divertits que et treuran un somriure".

L'Àlex P . et recomana... l'Escapada

"M'assemblat divertit i fàcil de llegir. Perquè les aventures del Greg i la seva família son divertides i tens ganes de saber que els passarà l'endemà."

# data[].attributes.attachment_link.title
Lectura a la Fresca by aitana.martil on Genially

# data[].attributes.attachment_link.description
LECTURA A LA FRESCA Els alumnes del Jacint et recomanen... After 2, en mil bocins Sàpiens El noi del Vestit Paulina Harry Potter y la piedra filosofal Diari d'una penjada 14 Un petó de mandarina Viatge al país dels Lacets L'estàtua sense rostre La Sangre de los inocentes Pequeñas mentirosas Comença l'ESO campi qui pugui!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pallàs, Catalina i Cebrián, Mara. "L'Alba té...". Onada edicions, col·leccions: L'alba (2010).
Richardson, Justin i Parnell, Meter. "Amb en Tango som tres". RBA Libros i Ediciones Serres, Barcelona (2006).
De Haan, Linda i Stern, Nijland. "Rei amb rei". Serres, Barcelona (2004).
Herrera, Carmen i Filella, Luis. "Pirates i pirulins". A fortiori, Bilbao (2005).
Schimel, Lawrence i Rojo, Sara. "Vecinos y amigos". Ediciones La Librería, Madrid (2005).
Lorenzo, Manuel R.; Erlich, Bernardo (il·lustrador). " Ana y los patos". A Fortiori, Bilbao (2005).
De la Cruz, Carlos i Acebal, Antonio. "El secreto de las familias". Coleutivu Milenta Muyeres, Oviedo (2005).
Gil Vila, Maria Àngels i Piérola, Mabel. " M'ho va dir la lluna". Bellaterra, Barcelona (2005)
Tofiño, Iñaki. "La festa de'n Blai". Bellaterra, Barcelona (2008).

# data[].attributes.attachment_link.description
Pallàs, Catalina i Cebrián, Mara. "L'Alba té...". Onada edicions, col·leccions: L'alba (2010). Richardson, Justin i Parnell, Meter. "Amb en Tango som tres". RBA Libros i Ediciones Serres, Barcelona (2006). De Haan, Linda i Stern, Nijland. "Rei amb rei". Serres, Barcelona (2004). Herrera, Carmen i Filella, Luis. "Pirates i pirulins".

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
O la vieja manía de Disney de transformar a la mujer en un ser dependiente.

Si no estuviera convencida de que leer una historia de la tradición oral es también conocer cómo los pueblos han intentado explicar su mundo... Si no hubiera una serie de relatos a los que la zarpa de Disney ha desfigurado, no volvería una y otra vez sobre el tema.

En el post, " Disney se ha colado en nuestro ADN " ya escribimos sobre este tema, ahora lo haremos sobre La Cenicienta. Pero antes de continuar, déjeme que le cuente una anécdota que he repetido en diferentes ocasiones.

He trabajado con bibliotecarios o docentes el cuento de la Cenicienta a partir de la comparación de algunas versiones. Antes de entregarles el material, les pedía que contaran la historia que recordaban.

Todos, casi todos (y hablo de docentes de Bilbao, Mallorca, Salamanca, València, Bogotá, México o Lima entre otras ciudades), reproducían la versión de Disney. Y, a pesar de todos los detalles que mencionaban, algunos se negaban a reconocer que su versión era "la de Disney"; aunque al final del trabajo se vieron obligados a reconocer que "el monstruo" había entrado en su imaginario sin pedir permiso.

La anécdota es muy representativa porque muestra cómo, a pesar de las múltiples variaciones que el mito ha presentado a lo largo de la historia, la versión que el mundo recuerda de esta vieja historia europea es la de un norteamericano que propone un mundo regido por un orden patriarcal en el que la mujer debe volver a casa cuando se le indica y solo podrá encontrar la felicidad a través de la sumisión y la obediencia. ¡Tiene narices!

A lo largo del tiempo (Lluch 2003 y 2012) he analizado diferentes versiones de La Cenicienta y en el capítulo " De la Cenicienta a las princesas del Hola. La vigencia de un mito" construimos una historia que reunía las variaciones de las diferentes escrituras.

Así, el cuento se inicia con un padre viudo o con la escena de la muerte de la madre (Grimm). Aunque en dos casos ( Alcover y Basile), el padre está casado con una madrastra que la hija mata para sustituirla por otra que llega acompañada de sus propias hijas (el número varía dependiendo de las versiones: desde las seis de Basile a la hija única de Alcover).

La acción se inicia cuando la despojan de su condición social y familiar:

pasó del dormitorio a la cocina y del dosel al fogón",

"los primeros días le daban para comer pan con miel pero pronto, pan con hiel"

y la hija de un rico comerciante se transforma en la Cenicienta, la Culocenizón o la Puerca Cenicienta.

Pronto hay un cambio: el anuncio de un baile.

Entre exigencias o ruegos, Cenicienta consigue ir al baile. Los vestidos que necesita los obtiene de una rama de almendro (en Grimm) o de unos dátiles (en Basile) que crecen en la tumba de su madre.

Y aquí aparece otra diferencia importante: sólo en Perrault hay un hada. En el resto, es la madre muerta, a través de esos objetos, la que le ayuda.

El baile es la secuencia principal, el lugar donde se ponen en juego las diferentes estrategias de la protagonista: el misterio cuando entra en la fiesta, la desaparición repentina del baile o la repetición por tres veces de la secuencia. Consigue crear un clímax narrativo que acrecienta el interés de los lectores, estimula el deseo del rey y, en algunas versiones, la envidia femenina.

Es necesario detenerse en la retirada del baile porque, en el imaginario colectivo, la Cenicienta tiene la obligación de retirarse a las 12 pero, paradójicamente, esta exigencia solo aparece en la versión de Perrault. En todas las versiones, es ella quien decide cuándo retirarse; es decir, en todas las versiones, menos en una, Cenicienta tiene el poder suficiente para elegir el momento adecuado para retirarse del baile y volver a casa:

cuando anocheció, la joven quiso irse", dice Grimm.

En 1950, Walt Disney estrena su versión (si quiere saber más de la película, le proponemos la lectura del post de Sergio Benítez en Blog de cine).

La película se inicia mostrando las primeras páginas de un libro: La Cenicienta de Charles Perrault. Esta es la versión que no tiene los elementos crueles de Basile, Alcover o de los hermanos Grimm, y la única que obliga a la protagonista a volver a casa a las 12 de la noche, que incluye un hada madrina y el zapato de cristal.

En el post " Disney se ha colado en nuestro ADN" ya hemos hablado de por qué elige La Cenicienta: porquese trata de un cuento de buenos y malos, y los buenos ganan el placer de la audiencia.

En ese mismo post, citábamos las palabras de Disney: " Al final, recordarán la historia de la forma que la filmamos ". Y, en efecto, la profecía se cumplió, como puede comprobar en esta tabla que reúne las principales características de algunas versiones.

Al final, la historia que usted y yo recordamos es la suya, la que pensó y nos vendió el viejo Walt:

Los motivos escogidos por su versión, son los que han perdurado en el imaginario universal de manera que hemos acabado asociando el nombre de la Cenicienta con la vuelta a casa a las 12 (y los aspectos que lleva asociados como la reducción de la libertad de la mujer), el zapato de cristal y el hada buena, a pesar de ser motivos de una sola versión.

En el 2015, Disney estrenará una nueva versión del cuento de este cuento. Veamos que nos presenta.
Más información en:
Lluch, G. (2003): Análisis de narrativas infantiles y juveniles. Cuenca, Publicaciones de la Universidad de Castilla-La Mancha.

Lluch, G. (2012): Del oral, audiovisual y digital a la lectura (y la escritura) en secundaria. Madrid: Fundación SM.

"Disney se ha colado en nuestro ADN", Te doy mi palabra. Isabel Gemio. Onda Cero.

# data[].attributes.attachment_link.description
O la vieja manía de Disney de transformar a la mujer en un ser dependiente. Si no estuviera convencida de que leer una historia de la tradición oral es también conocer cómo los pueblos han intentado explicar su mundo... Si no hubiera una serie de relatos a los que la zarpa...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
La narrativa de tradición oral ha sufrido a lo largo de los siglos manipulaciones y empobrecimientos. En este largo proceso, ha jugado un papel fundamental Walt Disney.

A menudo, la escuela lo ignoró y mientras los niños lo aceptaron hasta el punto que ha conformado una parte importante de nuestro imaginario. De hecho, el análisis de las reescrituras actuales de los cuentos tradicionales muestra que los autores renunciaron tanto a la tradición oral propia como a la tradición literaria europea, porque cuando escogen una versión para rescribirla, olvidan las múltiples opciones que el patrimonio de cada pueblo ha tejido a lo largo de los siglos y obvian la tradición literaria escrita por Giambatiste Basile, Wilheim y Jacob Grimm, Aurelio Espinosa, Joan Amades, Enric Valor, Charles Perrault y tantos otros.

Pero, ¿por qué Disney utiliza constantemente los relatos de tradición oral?

Fácil, porque ya son conocidos por aquellos que pagan por sus productos, incluida la entrada del cine: los padres. Estos relatos tradicionales conectan con los padres, con unos mundos que para ellos son vividos, reconocidos y, lo más importante, seguros.

Desde que Walt Disney comienza a trabajar, su interés por la narrativa de tradición oral es manifiesta. Las primeras creaciones datan de 1922 y son versiones de Caperucita Roja, Ricitos de Oro o Los músicos de Bremen.

Y continuaron a lo largo de los años: en 1933 con Three Little Pigs, en 1937 fue Snow White and the Seven Dwarfs, en 1950 Cinderella, en 1959 Sleeping Beauty, en 1991 Beauty and the Beast, en 1992 Aladdin... Hasta el 2015 que vuelve con una nueva versión de Cinderella.

En la obra colectiva Walt Disney. 100 años de magia se dan más claves para entender el interés de la compañía por este tipo de historias:

Las historias populares y la rica iconografía europea de los cuentos de hadas tradicionales eran una fuente de inspiración, un pozo temático que reunía las características adecuadas: unos héroes y heroínas interesantes, unos agresores malos y clásicos, unos argumentos que tocaban el corazón de cada uno de los miembros de la familia y, sobre todo, unos temas, unos personajes y unos argumentos universales y conocidos.

Veamos algunos ejemplos: Bob Thomas afirma que Disney eligió Snow White and the Seven Dwarfs porque encontró los ingredientes perfectos para hacer una buena historia: héroes y heroínas, una mala persona de proporciones clásicas, unos enanos simpáticos y un argumento que podía tocar el corazón humano en cualquier sitio del mundo aunque tenga que cambiar el final.

Alan Bryman hablando de la elección de Cinderella comenta que Disney lo tuvo claro desde el principio porque se trata de un cuento de buenos y malos, y los buenos ganan el placer de la audiencia.

John Hench, que trabajó en la elaboración de la película, define esta historia como un argumento bíblico cuya protagonista, de clase alta, ha sido reducida a la cocina y expulsada del paraíso, pero llega una compensación, un príncipe, un truco o un talismán, el zapato de cristal.

Y estas declaraciones de Walt Disney, que aparecen en el panegírico de John Grant, dejan clara la estrategia de la empresa:

Ahora la gente no quiere cuentos de hadas como antes estaban escritos. Eran demasiado toscos. Al final, recordarán la historia de la forma que la filmamos.

¿Un ataque de soberbia o simple visión de futuro? Una estrategia para construir el copyright de la imaginación y de las emociones de muchas generaciones.

Más información en "Disney se ha colado en nuestro ADN", Te doy mi palabra. Isabel Gemio. Onda Cero.

----------

Bryman, A. (1995): Disney and his World. New York: Routledge.

Grant, J. (1987): Encyclopedia of Walt Disney's animated characters. Twickenham: Hamlyn.

Thomas, B. (1994): Walt Disney. An American Original. New York: Hyperion.

Waller Hastings, A. (1993): "Moral Simplification in Disney's The Little Mermaid" The Lion and The Unicorn 17,

Del libro: Lluch, G. (2007): "De los narradores de cuentos folclóricos a Walt Disney: un camino hacia la homogeneización", en Lluch, G. (edc.): De la narrativa oral a la literatura para niños. Cuenca: UCLM, pp. 17-52.

La imagen de esta entrada es del blog Lautista.

# data[].attributes.attachment_link.title
Disney construyó el ADN de la imaginación - Gemma Lluch

# data[].attributes.attachment_link.description
La narrativa de tradición oral ha sufrido a lo largo de los siglos manipulaciones y empobrecimientos. En este largo proceso, ha jugado un papel fundamental Walt Disney. A menudo, la escuela lo ignoró y mientras los niños lo aceptaron hasta el punto que ha conformado una parte importante de nuestro imaginario.

# data[].attributes.attachment_link.title
Treballperprojectes - Projecte Talents 2ESO

# data[].attributes.attachment_link.title
El Adarve - El blog de Miguel Ángel Santos Guerra

# data[].attributes.attachment_link.description
Selecció de poesia catalana, castellana i universal, amb cercadors per autor, itinerari temàtic o tipus de poesia

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Anotació

Durante toda mi vida como docente una de mis mayores preocupaciones ha sido transmitir a mis alumnos el gusto por la lectura, disfrutar de esos "melocotones maduros para leer" tal y como calificaba Sergi Pàmies a esos libros que nos entusiasman, que nos hacen crecer y madurar[1]. Este curso ha sido especialmente difícil: el miedo, la separación física en las clases, la ausencia de salidas didácticas, la organización de materias en cuatrimestres..., así que era el momento de insistir aún más en ese momento de disfrute, de silencio, de evasión.

En el Departamento de Castellano del centro donde hoy ejerzo, establecemos lecturas obligatorias: dos los primeros trimestres y el tercero queda a elección del alumnado. Son lecturas clásicas, con cierta dificultad, en las que el profesor se convierte en mediador[2] y acompaña al menor en ese conocimiento consciente de técnicas narrativas diversas, de tópicos, de temas líricos, de otras épocas, de otras vivencias[3]; con estas actividades y para profundizar en ellas realizamos secuencias didácticas que nos ocupan varias semanas y en las que trabajamos también otras competencias de la materia. Este curso hemos dedicado nuestra atención a Crónica de una muerte anunciada, La casa de Bernarda Alba en 4º, en 3º a El Lazarillo de Tormes y a una adaptación de Romeo y Julieta.

No obstante, seguía faltando esa lectura autónoma[4] de la que no pretendemos realizar ninguna actividad académica explícita, buscando ese momento de placer pero que todos sabemos lo que realmente se va trabajando poco a poco y de manera inconsciente: concentración, empatía, competencia lingüística...[5]. Así que aproveché a partir de enero la organización cuatrimestral que se hizo de mi materia. Tenía dos horas seguidas el martes con un grupo muy desigual académicamente y con muy poca concentración. La segunda hora del martes, sería de lectura silenciosa. Un reto. En el otro tercero, con el que ya había acabado, aprovecharía la hora de cultura y valores y las sesiones de tutoría individualizada para realizar la misma actividad. En mi centro, no hay ningún plan de Biblioteca o de aula sobre lectura; en años anteriores algunos, viendo la necesidad, lo habíamos planteado como actividad voluntaria de ampliación.

El primer día les "eché una perorata de las mías" (no era la primera) sobre lo importante que es la lectura y sus beneficios a largo plazo, leí unas frases del Manifiesto por la Lectura de Irene Vallejo[6] para dar autoridad a mi discurso, pero sobre todo enfaticé en comentarios y recomendaciones que había recogido previamente de mis alumnos de 4º ESO D y 1º de BAT (Literatura) que son muy lectores y disfrutan con ello; no solo era el adulto el referente, sino los alumnos un poco mayores a los que admiran.

El segundo paso fue llenar en cajas con libros del Departamento de los que regalan las editoriales, un "menú" [7] variado temáticamente (amor, historia, ciencia ficción...) y con distintos grados de dificultad lectora. Estuvieron un buen rato escogiendo, mirando carátulas, preguntándome a mí ("¿Y este de qué "va"?"), preguntando a sus compañeros... Sólo impuse una condición tras la elección: si empezaban la lectura y no les gustaba, podían cambiarla, pero siempre después de haber leído unas 20 páginas. También podían traer libros de casa. Inmediatamente, iniciamos un coloquio sobre los libros que más les habían gustado a lo largo de su escolarización en la ESO y en los que habían sentido que no podían abandonar la lectura, yo también intervine. Algunos no habían tenido esa sensación[8]. Pactamos que no realizaríamos ninguna actividad académica formal, pero sí tendrían una libreta pequeña donde anotarían las frases más significativas, más impactantes y posteriormente las comentaríamos.

Empezamos a sumergirnos en la lectura. Durante los primeros diez minutos costaba mucho centrarlos, pero después de dar algunas vueltas por la clase controlando el clima, conseguía el silencio y la tranquilidad que necesitábamos. En ese momento aprovechaba yo también para leer e interrumpía mi lectura (pocas veces para no romper ese momento de tranquilidad) para comentar con entusiasmo una frase o un fragmento de libro que yo también traía a clase.

Libreta de citas de Guerau

A los pocos días, Irene, que es una gran lectora, empezó a compartir con sus compañeras libros de Jane Austen, Cumbres Borrascosas de Emily Brönte ("me encantó y quiero volver a leérmelo", fue su comentario); ese entusiasmo se contagió y a los pocos días vi ejemplares circulando en otras clases: Orgullo y Prejuicio, Cumbres Borrascosas, pero también After, Blue Jeans. Yeimi exclamó: "Esto engancha más que una serie". Días más tarde, volví a pedir ayuda a los de 4ª y 1º BAT: con una responsabilidad de "hermanos mayores", me hicieron más recomendaciones, creando así un vínculo entre los dos niveles.

He de confesar que no fue todo tan fácil, tenía niños con un nivel de lectura muy bajo y eso iba ligado a una falta de concentración; probé con adaptaciones de español para extranjeros, con cómics, con los libros de Manolito Gafotas (fue lo que mejor me funcionó). Fuimos progresando en la lectura, unos más y otros menos, todos acabaron descubriendo la temática que más les atraía: ciencia ficción, amor, terror, humor... Incluso, algunos padres me lo agradecieron, por fin volvían a leer.

En el otro grupo, 3º ESO C, más académico, decidí poner en marcha una actividad que planificó mi compañera Lluïsa Pla (Comité d'Activisme Cultural) para el curso 2020 y que no se pudo realizar por la pandemia; el objetivo de ese proyecto era fomentar la lectura autónoma en cualquier lengua y etapa. Los cuadernillos pretenden obtener un registro muy sencillo de los libros que leen durante un curso escolar.
Fragmentos del carnet de lector del proyecto de Lluïsa "Repte lector: un llibre al mes" Muestras de la exposición Leer es sexy
Todo este ambiente de lectura coincidió con la campaña de San Jordi que Lluïsa y Blanca Pérez organizaron este curso, "Leer es sexy", en la que los alumnos y profesores debían traer fotografías suyas leyendo y transmitiendo este momento mágico. Asimismo, Lluïsa organizó el intercambio de libros en el patio. Se creó, como manifestó mi compañera Teresa Rey, "un ambiente mágico" en el que hablaban de libros como nunca, entre ellos, con las madres de la AFA que participaban y con los profesores que allí estábamos. Mis compañeras Maribel Navarro, Teresa y María Pin organizaron en 1º de ESO un recitado de poemas en voz alta (¡Qué importante la lectura en voz alta! En la ESO y en BAT, y qué olvidada la tenemos). ¡He aprendido tanto de mis compañeras! Las "copié" en Bachillerato: leímos y comentamos Luciérnagas de Ana María Matute, en voz alta, en el patio. Nunca me he encontrado con una obra, por muy difícil que sea, que leída con el profesor como acompañante no les haya gustado. También he de agradecer a Noemí Bíbolas por las charlas tan interesantes que sobre este tema hemos mantenido a lo largo del curso y hacerme ver la necesidad de este tipo de lectura.

Los últimos calurosos días de junio disfrutando de la lectura en voz alta y comentarios de Luciérnagas, de Ana María Matute, con mi maravilloso grupo de 1º de Bachillerato, con el que he aprendido y disfrutado como nunca de la literatura.

Ahora solo nos queda formalizar este proyecto y crear un espacio amable y confortable que nos acompañe en este viaje[9]. Espero humildemente haberme convertido, en algunos casos, en "la" Matilde que da de beber a Dante las aguas del Eunoe, esas aguas que nos reparan, vivifican, refrescan... porque la literatura es esto: "Sin movernos (...) el universo entero nos pertenece, la inmensidad está al alcance de los dedos"[10]

Matilde Aparicio

[1] Nadie podría soportar la vida sin otras vidas prestadas, o soñadas, o robadas. Nadie debería vivir sin esas otras vidas que palpitan vigorosas en los libros. A través de su lectura adquirimos el don de vivir en otra época, de habitar otras ciudades, de sentir como propias emociones ajenas, de cambiar de piel y de romper así el conjuro que nos obliga a limitarnos a una única vida. (...) Nuestras lecturas nos acompañan siempre de forma sutil y silenciosa y a ellas les debemos todo porque conforman nuestra sensibilidad: cuando elegimos un paisaje, detrás están nuestras lecturas; cuando pensamos sobre cualquier cosa, detrás están nuestras lecturas; cuando nos enamoramos también detrás están nuestras lecturas. Forman parte de cada uno de nosotros para siempre, igual que las huellas digitales. Nos identifican. Susana Fortes, "Mis lecturas". El País 21-9-96.

[2] Munita, Felipe: Hacer de la lectura una experiencia. Reflexiones sobre mediación y formación de lectores. Lima, Biblioteca Nacional del Perú. 2020

[3] Colomer, Teresa; Manresa, Mireia; Silva-Díaz, Cecilia: Líneas de avance en el aprendizaje literario escolar. 2002. Artículo que ahonda en la necesidad de enseñar literatura en la ESO.

[4] Colomer, Teresa: Andar entre libros. La lectura literaria en la escuela. Fondo de Cultura Económica.2005.

[5] Margallo, Ana María: Claves para formar lectores adolescentes con talento. Leer.es. Ministerio de Educación. Marzo 2013. Magnífico estudio de la autora sobre estos dos tipos de lectura diferentes y al mismo tiempo complementarias que deberíamos trabajar desde la escuela.

[6] Vallejo, Irene: Manifiesto por la lectura. Editorial Siruela. 2020. Breve pero magnífico ensayo donde se ensalza todo lo que la lectura nos aporta.

[7] "Copié" la idea mi compañera y amiga, Teresa Verdaguer, que tanto nos ha enseñado sobre la lectura en los centros de secundaria.

[8] Todos tenemos un libro que nos espera, de la misma manera que a todos nos aguarda un amor en algún sitio: la cosa es descubrirlo. Los que no disfrutan con la lectura son aquellos que no han encontrado aún ese libro, esa obra que los atraparía y los dejaría temblorosos y exhaustos, como siempre dejan las grandes pasiones. Lo siento por ellos. Rosa Montero para El País

[9] Chamber, Aidan: El ambiente de la lectura. Fondo de Cultura Económica. 2007.

[10] Vallejo, Irene: op.cit.

Publicat el per |

¿Com mirar netament, sense voler trobar en les coses el que ens han dit que hi ha d'haver,  sinó el que senzillament hi ha? El joc de saber mirar ,  Antoni Tàpies

En aquest mateix escrit, Antoni Tàpies ens convida a jugar a mirar: " Mireu, mireu a fons! I deixeu-vos portar plenament per tot el que fa ressonar a dintre vostre el que ens ofereix la mirada". La proposta de l'artista -"Jo us convido a jugar, a mirar atentament... jo us convido a pensar"- inspira com voldria que fossin les meves classes de llengua, m'agradaria imaginar-les com un acompanyament a partir del qual els alumnes desenvolupessin la capacitat d'observar, explorar i reflexionar sobre ells mateixos i el que els envolta.

La llengua és, doncs, una eina fonamental que ens ajuda a explicar-nos i a descriure. Per tant, a l'aula podríem posar el focus en les nostres converses, adonar-nos de com ens expressem, com articulem o construïm significat, imaginar les possibilitats de combinatòria dels fonemes... En definitiva, parlar de llengua no és pas tan fàcil com parlar la nostra llengua atès l'esforç d'atenció i abstracció que requereix escoltar(-se). I en aquest sentit, tenir un vocabulari ric i precís -també nocions de metallenguatge- pot ser força útil.

De manera que amb els alumnes de 3r hem començat a escalfar motors i hem estat revisant els conceptes de subjecte i predicat -cal dir que durant aquestes sessions m'ha sorprès la poca presència amb què han respost.

Per preparar les classes, en primer lloc, vaig estudiar el material sobre el reconeixement del subjecte de l'oració que proposa Felipe Zayas a partir d'una sèrie d'activitats amb titulars de premsa. Zayas se centra en el criteri definitiu per identificar el subjecte: la concordança en nombre i persona amb el verb. Jo volia a més abordar la qüestió semàntica, de manera que em vaig inspirar també en l'enfocament del Diari de professor de Xavier Fontich:

Els alumnes es mostraven inesperadament cauts a l'hora d'intervenir i la majoria tenien dificultats per descriure els problemes que feien emergir aquestes oracions. Seguint el plantejament de Fontich, vam parlar dels tres filtres que imposen els verbs:

1. Filtre de quantitat d'arguments que selecciona el verb.

2. Filtre de qualitat: els arguments no poden entrar en contradicció semàntica amb el verb.

3. Filtre de forma: el subjecte ha de concordar amb el verb.

Aquestes oracions i filtres van donar peu a recordar les diferències entre un subjecte el·líptic i un verb impersonal, a esmentar la informació que contenen els morfemes gramaticals del verb i com funciona la concordança. Finalment, vam situar-nos en el pla semàntic per esplaiar-nos en les relacions de significat que s'estableixen entre el subjecte i el predicat i el lloc que acostumen a ocupar en una oració.

Tot i que la majoria no tenia cap dificultat a suggerir un s ubjecte (fent servir diverses classes de sintagmes) per a un predicat prèviament proposat, ni oferir possibles predicats per a un subjecte, pocs eren capaços d'articular una reflexió sobre els raonaments que els condueixen a construir una frase amb sentit.

Aquesta poca presència que esmentava es feia palesa també en respostes automatitzades com la següent, guiada només per la concordança i l'assimilació entre sintagma nominal i subjecte:

Copiar implica suspendre l'assignatura (Subjecte)
Informació sobre el Subjecte que apareix en el llibre de text que fem servir a l'aula.
Deixant de banda l'explicació tan esquemàtica del llibre de text, que davant d'una frase com l'exposada, alumnes de 3r no s'arrisquin a reflexionar sobre les formes verbals ni les categories gramaticals em fa advertir quant els incomoda moure's en la incertesa i quant necessari és treballar-ho. A més, em referma l'opinió que cal reforçar de totes totes que els estudiants facin servir el sentit comú; tot i que intueixo que es tracta bàsicament d'un problema de motivació.

Amb la voluntat d'evitar aquests automatismes i encoratjar la reflexió, vam tornar de nou a mirar quina informació ens demana cada verb, és a dir, quins arguments seleccionen. Es van remarcar conceptes com el de l'animacitat o els papers temàtics per, d'una banda, ajudar a construir el discurs i, de l'altra, poder entendre més endavant per què diferenciem un predicat verbal d'un no verbal i quin rol hi juga l'atribut o el complement predicatiu; però, un cop més, els estudiants, davant d'oracions com les següents, es limitaven a subratllar-ne l'absurditat sense acabar de saber descriure les relacions semàntiques, sintàctiques (i de retruc, ortogràfiques) en joc:
El meu pare està espatllat. El carrer és ampla.
La idea de com plantejar la qüestió sense que als alumnes els resulti confús invertir el temps a discernir per què hi ha frases que ens semblen inacceptables, me la van donar un parell d'alumnes amb les seves respostes. Elles introduïen una figura retòrica, la personificació, per parlar de la coherència oracional. El llenguatge poètic havia sortit a les primeres sessions quan ens adonàvem que en diversos casos acceptàvem algunes oracions "estranyes" si en lloc de situar-les en un context quotidià, les ubicàvem en l'estrofa d'una cançó o un poema.

Així doncs, em pregunto si la transgressió de la poesia, la tensió gramatical i, en conseqüència, semàntica que provoca podria engrescar l'anàlisi i subvertir la dissecció de laboratori gramatical en què vam acabar ficats. M'adono que les qüestions morfosintàctiques les hauria de presentar a l'aula des d'una problematització o pregunta-repte per despertar-ne l'interès perquè la curiositat d'observar la llengua purament per plaer de moment no he aconseguit que la compartim. Els treballs amb titulars de diaris són una gran opció per copsar el poder per confondre o manipular que té un emissor que domini la sintaxi. En efecte, els materials amb premsa potencien l'aprenentatge significatiu perquè no només connecten l'aula amb el món real i l'actualitat, sinó que poden demostrar la utilitat de la gramàtica.

D'altra banda, no sé si només hem de justificar un aprenentatge en termes d'utilitat en lloc de gaudi i voldria temptejar una alternativa. Erik Orsenna, a la seva novel·la La gramàtica és una dolça cançó , compara la gramàtica amb la música, com si les paraules fossin les notes d'un pentagrama. Aquesta evocació tan suggeridora em fa pensar que potser partint de sentir, d'experimentar el joc expressiu de la poesia podria ser més atractiu evidenciar els mecanismes transparents de la gramàtica de la nostra llengua.

Seguint la invitació de Tàpies, potser gràcies a la poesia podríem jugar a mirar la llengua?

Marta Vilà

Publicat dins de Etiquetat com a General |Gramàtica, Llengua, Reflexió, Secundària |

Citació

Es común escuchar que los jóvenes de hoy en día no tienen en consideración los usos de la lengua, es decir, las funciones lingüísticas que se establecen durante los procesos comunicativos. O bien que no reflexionan sobre ella, no la convierten en objeto de estudio, lo que puede derivar en un déficit en capacidades esenciales que sirven para codificar y descodificar el sistema comunicativo humano: la competencia lingüística y la comunicativa. Si bien es cierto que algunos estudios certifican la pérdida significativa de vocablos en los hablantes, en algunas ocasiones sorprende la toma de conciencia sobre el lenguaje que puede nacer de experiencias bastante alejadas al contexto de las generaciones del nuevo siglo.

Situémonos. Estamos en un instituto del centro de Barcelona, y durante todo el año los alumnos de 4º de ESO han ido presentando varios temas relacionados con la literatura española que se enmarca en el Decreto. En general, se puede afirmar que a este grupo le interesa más bien poco la historia literaria castellana, están pendientes de lo necesario para completar sus apuntes, pero poco más. Las intervenciones y preguntas al final de cada presentación son anodinas.
→ Nuño me llevó anoche a una tertulia (así se llaman cierto número de personas que concurren con frecuencia a una conversación); presentome el ama de la casa, porque has de saber que los amos no hacen papel en ellas: -Señora -dijo-, éste es un moro noble, cualidad que basta para que le admitáis, y honrado, prenda suficiente para que yo le estime. Desea conocer a España; me ha encargado de procurarle todos los medios para ello, y lo presento a toda esta asamblea (lo cual dijo mirando por toda la sala). Carta XI
Al leer moro, rectifica, para y vuelve a leer. Muestra inseguridad respecto al término y toda la clase se ha percatado. Finalizada la presentación, un compañero se atreve a preguntar sobre ello, sin advertir que va a abrir un debate bastante interesante con toda la clase.

La discusión está servida. Sin saberlo, los propios alumnos han abierto camino a un debate lingüístico sobre el uso de la lengua, analizando el discurso de su compañero y a su vez el de la obra de Cadalso. Se interesan por la obra, la contextualizan y conectan con los aprendizajes de Historia para determinar el contexto del autor. Aunque ellos no lo sepan, están examinando la lengua y el registro a través de la diacronía.

Los alumnos discuten e introducen otras expresiones groseras o soeces como la polémica televisiva de "maricón" en OT, el anuncio televisivo "LikeAGirl", o las palabras malsonantes que se dirigen entre amigos, tales como "cabrón", "idiota" o "capullo". Describen los factores extralingüísticos que condicionan el empleo de estas expresiones, y, sin ser conscientes, están teniendo en cuenta elementos relativos al enunciado como la intencionalidad, los participantes en el acto comunicativo, los actos de habla, entre otros. Han sido capaces de valorar que los significados peyorativos se añaden o se eliminan en función de las necesidades de los hablantes, ya sea por un uso social, comunitario o individual.

El resultado del debate poco interés genera para el docente, puesto que está más centrado en conducir las reflexiones y guiar los pensamientos que a algunos alumnos les cuesta trasladar. Atender a la toma de conciencia respecto a los conocimientos que se están comentando en clase sobre el lenguaje y su uso tiene mucho más valor que alcanzar una respuesta final y cerrada sobre las cuestiones que se debaten. En este caso, los compañeros árabes de esa clase se sienten cómodos y comparten su propia experiencia respecto al término moro . Mientras unos reconocen que no lo usan porque no les gusta, otros no le dan tanta importancia y algunos confirman su uso, pero solo si es entre ellos, como si fuera un código personal. Se dan más ejemplos, como el sexo y género en el lenguaje, y la clase que debía de ser puramente literaria se ha convertido en un foro de observaciones lingüísticas.

Todo ello pone de manifiesto la transversalidad de la materia. Es tan importante conectar conocimientos, internos de una materia y entre ellas, como aprovechar los espacios para cuestionar que se crean de forma espontánea y en los que el alumnado se sienta cómodo para experimentar, expresar, investigar y aprender. Quizás algunos no habrán captado la esencia del Siglo de las Luces, quizás varios no hayan comprendido las características principales del Neoclasicismo, pero seguro que la mayoría se acordará de la obra Cartas Marruecas , de sus protagonistas, así como de la funcionalidad que tuvo la obra en su contexto y el debate que se desarrolló en clase.

En definitiva, esta situación pone de relieve que la literatura forma parte del mundo humano y que su conexión con la lengua es innegable, por lo que todo ello debe ser trasladado a nuestros estudiantes. Ellos tienen que llegar a ser conscientes de la importancia de dominar la lengua, conocer la historia literaria, tener modelos... Solo así conseguirán un espíri tu crítico sólido. Deben de tener en cuenta que la manipulación lingüística es constante, y que necesitan todo lo anterior para poner en duda y desarrollar sus propias reflexiones. Forma parte de nuestra labor como docentes el saber aprovechar las situaciones que crean los propios alumnos para incidir en o relacionar distintos aprendizajes, es decir, ser flexibles, estar dispuestos a salirnos del guion y poner la lupa en sus comentarios, para que se percaten de que el conocimiento va más allá, que todo puede enriquecerlos.

De este modo, se suma a nuestras tareas como profesores de lengua el hecho de darles las herramientas necesarias para desmembrar los actos comunicativos, para entender los objetivos directos e indirectos de los discursos y cuestionarlos. Que sean conscientes y consecuentes con lo que leen, escuchan y ven tanto en productos actuales, como históricos.

Marta Cristóbal

Publicat dins de Etiquetat com a General |Adequació, Didàctica, Llengua, Secundària, Ús de la llengua |

# data[].attributes.attachment_link.description
Anotació Durante toda mi vida como docente una de mis mayores preocupaciones ha sido transmitir a mis alumnos el gusto por la lectura, disfrutar de esos "melocotones maduros para leer" tal y como calificaba Sergi Pàmies a esos libros que nos entusiasman, que nos hacen crecer y madurar[1].

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Picamots, consultes lingüístiques, és un servei ofert per la professora de català Esther Pagès, de l'INS de Vilafant.

El lloc web ha estat constituït per Josep Mencion Seguranyes, alumne del de 2n de batxillerat durant el curs 2019-20 al centre amb WordPress i el plugin Name Directory.
Consta d'un recull de dubtes freqüents a l'hora de redactar a l'ESO i Batxillerat amb la seva corresponent solució.
La solució representa el títol de l'entrada, en negreta. El dubte i/o error el podem trobar a la descripció inferior, juntament amb la seva explicació.
Conté d'un cercador d'informació lingüística que ajuda a resoldre dubtes sobre la llengua catalana.

Quan les opcions de cerca que ofereix el Picamot no resolen el dubte lingüístic, és recomanable consultar al correu electrònic dels creadors per enviar una suggerència.
Accedir al cercador / consultori lingüístic

# data[].attributes.attachment_link.description
Picamots, consultes lingüístiques, és un servei ofert per la professora de català Esther Pagès, de l'INS de Vilafant. El lloc web ha estat constituït per Josep Mencion Seguranyes, alumne del de 2n de batxillerat durant el curs 2019-20 al centre amb WordPress i el plugin Name Directory.Consta d'un recull de dubtes freqüents a l'hora de redactar a l'ESO i Batxillerat amb la seva corresponent solució.La solució representa el títol de l'entrada, en negreta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
L'ús generalitzat de les màquines fotogràfiques digitals, primer, i els telèfons mòbils després -d'una banda- i la disponibilitat a les aules de les pissarres digitals -de l'altra- em van fer decidir a engegar aquest projecte, amb el qual he somniat molts anys.

La trista realitat de la nombrosa presència de faltes d'ortografia als rètols del carrer -escrits en català- té un vessant positiu: es pot aprofitar per ensenyar ortografia.

A l'aula, l'aplicació didàctica dels recursos que presento en aquesta web m'ha sorprès a mi mateix i m'ha donat un rendiment extraordinari. Per primera vegada en ma vida, molts alumnes volien allargar la classe..!

Si us serveix, companys mestres i professors, magnífic. Si m'ajudeu a corregir els errors que hi trobeu, excel·lent. I si m'envieu fotografies per completar i ampliar el projecte, extraordinari!

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
faltes d’ortografia als rètols del carrer

# data[].attributes.attachment_link.description
L'ús generalitzat de les màquines fotogràfiques digitals, primer, i els telèfons mòbils després -d'una banda- i la disponibilitat a les aules de les pissarres digitals -de l'altra- em van fer decidir a engegar aquest projecte, amb el qual he somniat molts anys.