# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A húsvéti locsolkodás a rituális megtisztulás jelképe. A Magyar Néprajzi Lexikon így ír erről: „A húsvéti locsolás ősi katartikus rítus keresztényiesített formája. Eredetének egyházi magyarázata részint a keresztelésre utal, részint arra a legendára, amely szerint a Jézus feltámadását hirdető jeruzsálemi asszonyokat locsolással akarták volna a zsidók elhallgattatni, illetve a Jézus sírját őrző katonák vízzel öntötték le a feltámadás hírét vivő asszonyokat." (Tátrai 1979, 606)

A kép Markó: Húsvéti locsolkodás (1889) című festménye

Így locsoltak régen Orosházán:

Borszéki locsolkodás itt:

Apor Péter a 18. században dokumentálta a húsvéti locsolkodást.

„Az egész ország területén ismert. A Dunántúlon csak szórványadatok jelzik meglétét... A húsvéti locsolás ősi katarktikus rítus keresztényiesített formája. Eredetének egyházi magyarázata részint a keresztelésre utal, részint arra a legendára, amely szerint a Jézus feltámadását hirdető jeruzsálemi asszonyokat locsolással akarták volna a zsidók elhallgattatni, ill. a Jézus sírját őrző katonák vízzel öntötték le a feltámadás hírét vivő asszonyokat. ...A húsvéthétfő vízbevető, vízbehányó hétfő elnevezése utal a szokás eredeti jellegére..."

Húsvéti locsolkodást itt is nézhetünk:

A víz tisztító, termékenységvarázsló erejébe vetett hit az alapja a húsvéti locsolásnak is, ami egy igen ősi szokás.

„Nagypénteken hajnalban volt szokás a patakhoz menni és abban megmártózni vagy megmosakodni. Aki ezen a napon a folyóvízben mosdott, arról úgy hitték, hogy egész évben szép és egészséges lesz. Aki a pataknál járt, annak vizet kellett hazavinni, hogy a ház apraja-nagyja is megmosakodhassék. Sokszor ezzel a vízzel még a házat is meglocsolták. Sőt, a lovakat is megúsztatták egyes helyeken, hogy azok is egészségesek legyenek egész évben." - olvashatjuk Monoriné Rohlik Erzsébet: A varázserejű hímes tojás című könyvében.

Valamikor vízbevető, öntöző hétfőnek, vízbehányó hétfő nek nevezték húsvét hétfőjét, ami utal a locsolás egykori módjára. Nem véletlenül, mert ha önként nem, akkor erőnek erejével hurcolták a lányokat a patakhoz vagy kúthoz, ahol vödörnyi vizet zúdítottak rájuk.

Hagyományőrző locsolkodás ma:

Húsvét kedden viszont a lányok locsolták a legényeket.

Pozsony Ferenc néprajzkutató szerint már a XVI. században is locsolkodtak. "A legtöbb székelyföldi faluban a második világháborúig, sőt helyenként az 1962-es erőszakos kollektivizálásig kútból merített vízzel locsolkodtak a fiatalok. Lényeges volt, hogy frissen merített vízzel locsolkodtak. ... A 20. század közepéig a házak kapuit nem zárták, a legények bátran beléphettek. A ház előtt köszöntővel hívták fel a figyelmet az érkezésre, majd kihívták a leányt az udvarra és kútból merített vízzel alaposan meglocsolták."

Az Ipoly mentén húsvét vasárnap este a legények csapatokban jártak, s tojást szedtek a lányos házaktól. Másnap reggel szalonnás tojásrántottát készítettek és együtt elfogyasztották. A tojáshéjakat a legnépszerűtlenebb lány ablaka alá szórták, hát ez nem valami szép... Ezután elindultak csapatban locsolni.

Antalné Tankó Mária: Gyimesvölgyi írott tojások című könyvében olvashatjuk: „Húsvétkor az öntözésnek is volt egy sorrendje. A fiúk legelőször édesanyjukat, leánytestvérüket locsolták meg, azután meglocsolták a keresztanyákat, nagyszülőket, szomszéd lányokat és végül, de nem utolsó sorban a szeretőjüket."

A házaknál sonkával, kocsonyával, kaláccsal, borral kínálták a locsolókat, a locsolás jutalma volt még a piros vagy hímes tojás, de pénz nem.

A húsvéti tojás legfőként a feltámadt Krisztus jelképe, mely a keresztszülők ajándéka volt a keresztgyermeknek.

Erdélyben egyes helyeken a ház ormára helyezett feldíszített zöldág és nyitott ajtó a jel, hogy szabad locsolni.

Nem a köszöntő volt a szokás lényege, hanem az öntözködés.

A húsvéti locsolás említett módjai a két világháború között megszűntek, helyüket átvette a kölnivel való locsolás és a locsolóversike mondása.

A húsvéti tojásokkal a gyerekek aztán játszottak. A legismertebb tojásjáték lényege, hogy két szemben álló játékos összekoccantja a tojásokat, akié sértetlen marad, elnyeri a másiktól a törött tojást. Volt, hogy pénzzel igyekeznek betörni a tojást. Akinek sikerül, azé a tojás, akinek nem, elveszíti a tojást is, a pénzét is.

Tánczos Erzsébet

http://mek.oszk.hu/02100/02115/html/2-1455.html

http://mek.oszk.hu/02100/02115/html/2-1458.html

http://mek.niif.hu/02100/02152/html/07/110.html#114

https://hu.wikipedia.org/wiki/Locsolkod%C3%A1s

http://www.symbolonintezet.hu/a-husveti-locsolas-magiaja/

# data[].attributes.attachment_link.description
A húsvéti locsolkodás a rituális megtisztulás jelképe. A Magyar Néprajzi Lexikon így ír erről: „A húsvéti locsolás ősi katartikus rítus keresztényiesített formája. Eredetének egyházi magyarázata részint a keresztelésre utal, részint arra a legendára, amely szerint a Jézus feltámadását hirdető jeruzsálemi asszonyokat locsolással akarták volna a zsidók elhallgattatni, illetve a Jézus sírját őrző katonák vízzel öntötték le a feltámadás hírét vivő asszonyokat."

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vérrel festett, de az életet hirdeti
A lányok, az asszonyok különböző mintákkal díszítették a tojásokat. A húsvéti tojás ajándékozása pedig az életet és az örökkévalóságot szimbolizálta.

A magyar népi hagyományok szerint a húsvéti tojásokat pirosra kell festeni: a vörös szín ugyanis Krisztus vérét jelképezi. Egy Körmendről származó monda szerint egy asszony a kosarában tojást vitt, letérdelt a kereszten függő Jézus elé, akinek a vére a tojásokra hullott, és megfestette azokat. Emellett a magyar hiedelem úgy tartja, hogy a nagypénteken tojt tojás sohasem zápul meg.
Elűzi a szellemeket
A hímes tojásnak a nép különös varázserőt tulajdonított. Hittek óvó-védő, bajelhárító, termékenység- és szépségvarázsló, gyógyító erejében. Hatásosnak tartották villámcsapás, tűzvész ellen, héjával gyógyították a beteg állatokat. Sőt ellenszere volt a szemmel verésnek is.

Hatékonyságát növelték a rajta található rontáselhárító jelek (kéz, csillag, kereszt). Ezek szimbolikus értelműek: a kéz, a szem az egész embert, az állatok testrészei az egész állatot jelképezik. A megrajzolt szem vagy kéz elriasztja az ártó szellemeket, gonosz hatalmakat, így nyújtva védelmet ellenük.

A régiek a húsvéti tojás héját nem dobták a tyúkok elé, hanem elégették a tűzben. Ez a szokás a tűz istenének való áldozatra utal, és azért tették, hogy a gonosz ne találja meg a tojáshéjat.
Segít a jövőbe látni
A tojást jóslásra is használták: nagypéntek éjjelén feltörték, egy pohár vízbe csurgatták, s formája megmutatta, hogy milyen lesz a jövő évi termés. Volt, ahol a lányok tojáshéjat tettek a küszöbre húsvét előtti este, hogy megtudják, mi lesz a férjük foglalkozása; ugyanaz, mint az első férfié, aki belép a házba.

A néphit szerint ha véletlenül kiejtünk a kezünkből egy tojást, és az összetörik, akkor van okunk örülni, mert hamarosan jó híreket hallunk, ha sértetlen marad vagy csak megreped, akkor rosszakat.
Teljesíti a kívánságokat
Hozzávalók: tojás, szűz gyertya (amit még nem gyújtottunk meg), tű, minikalapács, tálka, papír, ceruza, egy kis friss föld

A rituálét gyertyagyújtással kezdjük, majd fogjuk a tűt, és óvatosan ütögessük a tojásba az egyik felén, majd a másik felén is tegyük meg ugyanezt. Ezután toljuk be teljesen a tűt a tojásba, majd húzzuk ki, és fújjuk ki a tojást a tálkába. Ezután tetszés szerint díszítsük, fessük.

Vegyük elő a papírdarabkát, és írjuk rá a kívánságunkat.

Szórjuk a friss földet a tojásba, de csak annyit, hogy a feltekert papír is beleférjen. Ezután zárjuk le a tojást a gyertya viaszával. A tojást a folyóba kell dobni a szertartás után.

Ha tiszta szívből végeztük a mágiát, ártó szándék nélkül, akkor a kérés teljesül.
Szokások a nagyvilágból
- Németországban a lányok tojásokat küldenek vőlegényüknek, amelyekre szerelmes üzeneteket írnak.

- Oroszországban a hagyomány szerint úgy köszöntik a tavaszt, hogy fiatal lányok felmennek egy dombra, körbeülnek, az egyikük középre áll húsvéti tojásokkal és kaláccsal a kezében, majd elmond egy imát.

- Svájcban, bizonyos helyeken, a hagyomány szerint a húsvéti tojásokat a kakukk tojja, míg más területeken azt mondják, hogy a nyuszik hozzák, ezért a gyerekek fészket készítenek tavaszi virágokból, ahová a nyuszik letehetik a tojásokat.

- Franciaországban elterjedt a következő játék: elhelyeznek ferdén egy kis deszkát, és mindenki legurít rajta egy tojást. Akinek a tojása hozzáér egy másikéhoz, az elnyeri azt, és azonnal megeheti.

- Angliában húsvétkor hatalmas csokoládétojásokat adnak ajándékba.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vérrel festett, de az életet hirdeti A lányok, az asszonyok különböző mintákkal díszítették a tojásokat. A húsvéti tojás ajándékozása pedig az életet és az örökkévalóságot szimbolizálta. A magyar népi hagyományok szerint a húsvéti tojásokat pirosra kell festeni: a vörös szín ugyanis Krisztus vérét jelképezi.

# data[].attributes.body
Húsvétkor a lányok, az asszonyok különböző mintákkal díszítették a tojásokat.
A magyar népi hagyományok szerint a húsvéti tojásokat pirosra kell festeni: a vörös szín ugyanis Krisztus vérét jelképezi.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Bár a tojásfestést a húsvéti szokásokhoz kötjük, sokkal régebbi hagyomány. Amikor Móra Ferenc ásatásokat végzett, már az avar kori sírokban is talált hímes tojásokat a nők kezében.

A tojás a termékenység szimbóluma. A húsvéti tojás piros színű, és a hagyomány szerint Jézus vérét szimbolizálja, de utalhat a menstruációra is, így szintén a termékenységre térünk vissza. Régebben jelzésértékkel is bírt: ha a lány piros tojást adott a fiúnak, azt jelentette, hogy fogadja az udvarlását, a zöld tojás az elutasítással volt egyenlő.

A magyar hímes tojás díszítésének jelképrendszere is jóval a kereszténység előtti időkből való. Az ősi kultikus jelek a régi magyar élet és hitvilág fontos mozzanatait tükrözik. A messzi múltból származó, erősen absztrakt rajzokban felismerhető a pásztorkodás, lovas élet, természet, örök élet, termékenységvarázslás és a világmindenség ábrázolása. A tojás felső részére festett minták a túlvilágot, az alsó részére festettek az e világot szimbolizálták. A leggyakoribb technikák a magyar tojásfestő hagyományban:

Írott tojás

A mintákat viasszal rajzolják a tojásra egy íróka segítségével, utána mártják festékbe.

Karcolt tojás

A több rétegben befestett tojásra karcolják rá a mintákat. A színárnyalat aszerint változik, hogy milyen erősen nyomják rá a kést.

Berzselt tojás

A tojást tavaszi levéllel lekötve teszik a festőlébe, így rajta marad a levél lenyomata.

Még több húsvéti tojásfestés:

# data[].attributes.attachment_link.title
Hagyományos magyar húsvéti tojásfestés: módszerek és motívumok

# data[].attributes.attachment_link.description
Bár a tojásfestést a húsvéti szokásokhoz kötjük, sokkal régebbi hagyomány. Amikor Móra Ferenc ásatásokat végzett, már az avar kori sírokban is talált hímes tojásokat a nők kezében. A tojás a termékenység szimbóluma. A húsvéti tojás piros színű, és a hagyomány szerint Jézus vérét szimbolizálja, de utalhat a menstruációra is, így szintén a termékenységre térünk vissza.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hurrá, ünnep! Nemcsak a te életedben, hanem mindenhol és minden korban fontosak voltak az ünnepek. Már az ókori világban is különböző ünnepélyekkel koronázták meg a nyertes csatákat, és új épületek emelkedtek egy-egy esemény emlékére. De tudod, milyen szokások alakultak ki Magyarországon - például a húsvéti ünnepkörhöz kapcsolódva?

Virágvasárnapon (húsvét vasárnap előtt egy héttel) volt a KISZEHAJTÁS. A „kisze" egy menyecskének öltöztetett szalmabábu, amelyet a helyiek együtt készítettek el. A bábu néhány helyen az abban az évben férjhez ment menyecske ruháját kapta. De akadt olyan település is, ahol a legócskább, legcsúnyább darabok kerültek rá. Néhol úgy tartották, hogy az a hajadon, aki elsőnek emeli fel, még abban az évben férjhez fog menni. A kiszét aztán énekszóval vitték végig a falun a lányok. Ott aztán szertartásosan vízbe dobták vagy elégették. Ha vízbe dobták, előtte levetkőztették, szétszedték. Ha elégették, akkor a tüzet körültáncolták. A bábuval a telet, a böjtöt, a betegséget jelenítették meg, megsemmisítésével azt fejezték ki, hogy mindennek vége van.

Húsvét hétfőn még ma is megannyi településen útra kelnek a fiúk, és meglocsolják a lányokat, asszonyokat. Valamikor VÍZBEVETŐ, VÍZBEHÁNYÓ HÉTFŐNEK nevezték a napot, ami utal a locsolás egykori módjára. Régen még az is előfordult, hogy erőszakkal hurcolták a lányokat a kúthoz, vályúhoz, és ott vödörszám hordták rájuk a vizet. (A locsolóversike és az illatos vízzel, kölnivel való locsolás újabb keletű szokás falun és városon egyaránt.) A locsolásnak akkoriban helyileg kialakított szokásai voltak. Például az Ipoly vidékén már előző este jártak a legények. Ez volt a tojáshajtás, amikor lányos házanként nyolc-tíz tojást szedtek össze. Annál a háznál, ahová előre „bejelentkeztek", szalonnát is kaptak, ott a tojást rántotta formájában helyben megették. A tojáshéjat pedig annak a lánynak a háza elé szórták, akire valamiért haragudtak.

A szokás lényege nem a köszöntő, hanem maga a locsolás volt. Általában lányos házhoz mentek locsolni a legények, de előfordult, hogy fiatalasszonyhoz is eljutottak. A jutalom mindenhol (az étellel-itallal kínáláson felül) a piros vagy hímes tojás volt. Festésére a kémiai festékek elterjedése előtt természetes anyagokat használtak. Leggyakrabban hagymalével festettek, de a vadalmafa héjából sárga, a bürökből zöld, a lencse levéből pedig kék színt is nyerhettek.

A húvéti ünnepkör zárónapja a FEHÉRVASÁRNAP. Ekkor volt szokás − elsősorban Zala és Somogy megyében, de a moldvai magyaroknál is − a szertartásos barátságkötés, a komálás vagy mátkálás. Ilyenkor komatálat adtak az emberek egymásnak, amelyen többnyire hímes vagy piros tojás, sütemény, gyümölcs és bor volt. Ezt általában nagyobb lányok küldték el a kisebbekkel a választott barátnőjükhöz, verssel beköszönve. Ha elfogadták a kapott ajándékokat, hasonlót adtak helyette. A szertartás mások szeme láttára történt, és innentől kezdve mindenki tudta, hogy egész életre szóló barátságot fogadtak.

A húsvéti ünnepkör gazdag hagyományából mára megmaradt a húsvéti locsolás, a hímes tojás, valamint az ajándékozás szokása. Ma is népszerűek a jellegzetes húsvéti ételek, a sonka és a főtt tojás. Néhol még a húsvéti bálozás és a húsvéti rokonlátogatás sem merült feledésbe.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nálunk ez így szokás - Family CikCakk magazin

# data[].attributes.attachment_link.description
Hurrá, ünnep! Nemcsak a te életedben, hanem mindenhol és minden korban fontosak voltak az ünnepek. Már az ókori világban is különböző ünnepélyekkel koronázták meg a nyertes csatákat, és új épületek emelkedtek egy-egy esemény emlékére. De tudod, milyen szokások alakultak ki Magyarországon - például a húsvéti ünnepkörhöz kapcsolódva?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Honnan ered a hagyomány? A tatár fosztogatások idején a helybéliek a várba bújtak el az ellenség elől, és minden állatot magukkal vittek. A rablók meglepődve vették észre, hogy a falu üres. Ennek ellenére, felégették a települést. Éppen indulni készültek, amikor egy kakas kukorékolni kezdett a várban. Ezzel lebuktatta a bujkáló magyarokat, és a tatárok lemészárolták a falu népét. Az életben maradtak bosszúból vasvillára szúrták az áruló kakast, és azt, célozva megölték. Ettől kezdve minden húsvétkor élő kakast lőttek a helyiek. Aki a szívét találta, az kapta a legnagyobb combot a húslevesbe. A második világháború óta az élő kakast felváltotta a céltáblára festett kakas.

A kakaslövés szervezői minden évben a hetedik osztályos diákok. Mint mindig, idén is az első legény házától indult a menet. Megálltak a templom előtt, közösen elénekelték az „Erős vár a mi Istenünk" című egyházi éneket. Ezután, megálltak Apáczai Csere János szobránál és Bartalis János kopjafájánál, ahol tiszteletükre a „Kossuth Lajos azt üzente" nóta dallamai csendültek fel. Az idén konfirmáltak vitték a táblát, ők vezették a menetet. A fiúk öltönyben, míg a lányok népviseletben mentek elöl. A falu határában lévő Szőlőponk nevű dombra sétáltak. Itt megkezdődött a tréfás veszekedés. A két veszekedő, az ítélő, a védő, és a búcsúztató pap egy előre betanult szöveg alapján színdarab formájában elítélték, majd elbúcsúztatták a kakast. Ezt követően a népviseletbe öltözött legények és vitézek egyenként lőttek nyilaikkal a céltáblára festett kakasra, valamennyien két lehetőséget kaptak. Amint mindenki meglőtte a kakast, a menet elindult a faluházba, hogy a legények elfogyasszák megérdemelt ebédjüket. Közben hazafias énekeket daloltak, amit az apácai zenekar tagjai kísértek rézfúvós hangszerekkel.

„Apácán fennmaradt ez a szép hagyomány, és ez annak köszönhető, hogy a faluban többnyire magyar emberek élnek. Erős a közösség, hogy fenntartsa a népszokást. Kevés az utánpótlás, de vannak idősebb hazafik, akik örömmel segítenek be a szervezésbe." - nyilatkozta László Arnold apácai fiatalember, aki közel 15 évig lőtt kakast.

Ez a legismertebb húsvéti népszokás Apácán, de ezenkívül még létezik a szemetelés, és a kapulopás is. A fiúk húsvétvasárnap este, és éjjel a lányok háza elé szemetelnek. A kaput pedig ellopják a lányos házaktól, és húsvéthétfőn locsoláskor visszaviszik a piros tojásért cserébe. Az apácai húsvéti népszokások jellegzetesek, így évről évre sok érdeklődőt vonzanak. A helyiek kitartóan őrzik és ápolják hagyományaikat, így remélhetőleg megmaradnak az utókor számára is.

# data[].attributes.attachment_link.description
Honnan ered a hagyomány? A tatár fosztogatások idején a helybéliek a várba bújtak el az ellenség elől, és minden állatot magukkal vittek. A rablók meglepődve vették észre, hogy a falu üres. Ennek ellenére, felégették a települést. Éppen indulni készültek, amikor egy kakas kukorékolni kezdett a várban.

# data[].attributes.body
Húsvéti szokás volt Erdélyben a kakaslövés is. Régen élő kakasra lövöldöztek régies íjjal és nyilvesszővel, újabban már csak festett céltáblára. A célba lövést tréfás rigmus kíséri. Először perbe fogják a kakast, majd elmondják a kakas búcsúztatóját. Ha a nyíl pontosan a kakas szívébe fúródik, véget ér a játék. A szokást kakasvacsora fejezi be.

# data[].attributes.attachment_link.title
A hagyományőrzés nemesít - húsvéti mépszokások - HUNHIR.INFO - természetesen magyar hírportál

# data[].attributes.attachment_link.description
A húsvétvasárnap Jézus feltámadásának ünnepe. A tavaszi napéjegyenlőséget (márc.21.) követő holdtölte utáni első vasárnap. Mozgó ünnep, melynek időpontját a niceai zsinat (325-ben) állapította meg. Ételszentelés bálok, táncmultságok jellemzik. A nagyböjt hamvazószerdától húsvétvasárnapig, negyven napon át tart. A VII. századtól vált szokássá, 1091-ben II. Orbán pápa iktatta törvénybe. A húsvéti ünnepkör virágvasárnaptól fehérvasárnapig tart.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ráckeresztúr - A régi öregek mesélik, hogy hajdan húsvéthétfőn nemcsak locsolni indultak a keresztúri legények a lányos házakhoz, hanem sibálni is. A maguk fonta sibát a fiúk nagy becsben tartották, különösen, ha szép színes szalagot is kötött rá a kiszemelt leányzó.

Ma már kevesen emlékeznek rá, hogyan készül a siba, s hogy miként használták. Herkli Antal és Pátkai István e különös szokás rejtelmeit tárta föl a fiatalok előtt a hagyományőrző kézműves délutánon. Lányoknak tojásfestés, fiúknak sibafonás - hirdették a plakátok, s a gyerekek éltek is a lehetőséggel. Herkli Istvánné Marika vezetésével szebbnél szebb festett tojások készültek. Drozdikné Nagy Ágnes Tünde tanítónő irányításával színes papírból kakaskák és tojásdíszek készültek, még az anyukák is bekapcsolódtak a munkába.

Herkli Tóni bácsi hatalmas köteg fűzfavesszővel érkezett, no és persze az éles bicskát, a spárgát és a metszőollót sem hagyta otthon. Mindezek segítségével látott neki a sibafonáshoz. Akik nem hallottak még e szokásról, bizonyára értetlenül kapják föl a fejüket, ha meghallják Pátkai István szabatos leírását:

- A siba egy fűzfavesszőből font, hatvan-nyolcvan centiméter hosszú korbács, amivel a fiúk, férfiak a húsvéti locsolkodás alkalmával - mintegy ráadásként - jól elnáspángolták a lányokat, asszonyokat, illendő sibálóvers kíséretében.

Persze, a húsvéti korbácsolás, vesszőzés célja nem az asszonynép megverése. Ez a népszokás a húsvéthoz kötődő jelképes termékenységi és megtisztulási varázslatok egyike. A rítus elsősorban a lányok, asszonyok szépségének kiteljesítését célozza, hiszen úgy tartják, a sibált lány egészséges, friss, szép lesz. Bizonyos településeken a sibálás a locsolást helyettesítette. Pázmándon és Tordason ma is élő népszokás. A pázmándi legények a következő versikét mondják: "Sibiribi tojásos, / keléses, bolhásos, / esztendőre frissebb légy, / ne olyan lusta, mint most."

A ráckeresztúri szokásokról Pátkai István ezt meséli:

- A kanálispartról begyűjtött frissen serkenő fűzfavesszőkből már virágvasárnap körül megfonták a legények és a nagyobb fiúgyermekek a sibájukat. A kicsi fiúk számára apjuk vagy nagyapjuk készítette el. Mivel nekem sem apám, sem az egyetlen élő nagyapám nem foglalkozott ilyesmivel, ezért családunk pótnagyapja, nagyanyám egyik sógora, a drága emlékű Bilik János bácsi készítette első sibáimat.

Herkli Antal a különbözőségekre világít rá:

- Keresztúron leggyakrabban nyolc szálból fonták a négyszögletes keresztmetszetű sibát. A keresztúri sibának ugyanis az a jellegzetessége, hogy a felső, vékonyabbik végén levő szem miatt nehéz megfonni. S ahogy mondta, azonmód mutatta is a lelkes érdeklődőknek, az első osztályos Lukács Krisztiánnak és a hetedikes Izsó Janónak.

A fiúk, férfiak húsvéthétfőn locsolni és persze sibálni indultak, akár egyedül, akár a barátokkal együtt végigjárták a rokonokat és az általuk ismert lányos házakat. Ahol beengedték őket, a jól ismert locsolóversek és a locsolkodás után, mintegy ráadásként, hozzákezdtek a sibáló vershez és a sibáláshoz is. "Sibi ribi, macska ribi, / tetves ne légy, bolhás ne légy, / jó friss légy, / fazekakba, tányérokba kárt ne tégy!" - szavalták lelkesen, tán a vers értelmét sem tudva. Arra figyeltek, hogy lassan mondják, és minden szótagnál gondosan rásuhintsanak a sibával a lányra vagy asszonyra.
A sibafonás módja, nyolc szál vesszőből
Pátkai István így mesélte el a sibafonás módszerét, lépéstől, lépésre: "Az előkészített, minél hosszabb vesszőket a vékonyabbik végüknél összeillesztettük, és a vastagabbik végüknél egyforma hosszúra vágtuk. Az így kiválasztott nyolc szál vesszőt a vékonyabbik végüktől úgy jó tíz-tizenkét centire madzaggal összekötöttük, és az összekötés alatt kezdtük el összefonni. Aztán óvatosan visszahajlítottuk, a madzaggal kötött csomót kibontottuk, hogy az így szabaddá vált vékony vesszővégeket be tudjuk fonni a siba folytatásába. Ez lett a szem. Mikor ezeket a szabad szálakat elfontuk, folytattuk a fonást a vesszők vastagabb vége felé, míg teljesen el nem fontuk a szálakat. Majd a kettéhasítással elvékonyított kilencedik szál vesszővel betekertük, összebandázsoltuk."

# data[].attributes.attachment_link.title
Egy elfeledett húsvéti szokás: a sibálás | FEOL

# data[].attributes.attachment_link.description
Ráckeresztúr - A régi öregek mesélik, hogy hajdan húsvéthétfőn nemcsak locsolni indultak a keresztúri legények a lányos házakhoz, hanem sibálni is. A maguk fonta sibát a fiúk nagy becsben tartották, különösen, ha szép színes szalagot is kötött rá a kiszemelt leányzó.

# data[].attributes.body
Az Ipoly vidékén a húsvéti locsolást megelőző este jártak a legények, ez volt az úgynevezett tojáshajtás. Lányos házanként 8-10 tojást szedtek össze. Előre megbeszélt háznál szalonnát kaptak, ott a tojásrántottát elkészítették és megették. A héjat annak a lánynak a háza elé szórták, akire valamilyen oknál fogva haragudtak.

# data[].attributes.body
A húsvéti korbácsolás, vesszőzés célja nem az asszonynép megverése. Ez a népszokás a húsvéthoz kötődő jelképes termékenységi és megtisztulási varázslatok egyike. A rítus elsősorban a lányok, asszonyok szépségének kiteljesítését célozza, hiszen úgy tartják, a sibált lány egészséges, friss, szép lesz.

# data[].attributes.body
A húsvéthétfői Emmausz-járás több mint 100 évre visszanyúló, bibliai gyökerű, német nemzetiséghez kapcsolódó szokás Bólyon. Húsvéthétfőn a délelőtti kálvária-dombi szentmise után megtelnek a bólyi pincefalu présházai. A családok, baráti társaságok meghívásra érkeznek. Az együttlét lényege a társas étkezés (a húsvéti ételek és a pincegazda kínálta borok ünnepi hangulatban, de kötetlen formában való közös elfogyasztása), a gyerekeket és a felnőtteket egyaránt megmozgató szabadtéri játékok.

# data[].attributes.body
A barkaszentelés elengedhetetlen része a virágvasárnapnak.  Az első tavaszi virágok egyike, a fűzfabarka megszárítva sok otthonban megbecsült helyen áll a következő húsvétig
Helyenként a szentelt barkát rontás ellen, gyógyításra, mennydörgés, villámlás elhárítására is használták.

# data[].attributes.body
A tojást jóslásra is használták: nagypéntek éjjelén feltörték, egy pohár vízbe csurgatták, s formája megmutatta, hogy milyen lesz a jövő évi termés. Volt, ahol a lányok tojáshéjat tettek a küszöbre húsvét előtti este, hogy megtudják, mi lesz a férjük foglalkozása; ugyanaz, mint az első férfié, aki belép a házba.

# data[].attributes.body
A húsvéti locsolkodás a rituális megtisztulás jelképe.
A magyar hagyományok szerint benne van az ősi óvó, védő, rontáselhárító, termékenységvarázsló, szakrális megtisztító szerep.