# data[].attributes.headline
Tarvastu valla rahvastikupüramiid, 1. jaanuar 2016

# data[].attributes.subject
Tarvastu valla rahvastikupüramiid, 1. jaanuar 2016

# data[].attributes.headline
Schmidt Eestimaa/Rücker Liivimaa aluskaardid (XIX saj.) (1839)

# data[].attributes.subject
Schmidt Eestimaa/Rücker Liivimaa aluskaardid (XIX saj.) (1839)

# data[].attributes.body
2013. aasta septembris mõtles Külli Kuldkepp, et hakkab otsima marmorlast, kuna ta oli kuulnud, et see on alles ning see on kellegi hoovis. Nii siis Külli kirjutas Sakala ajalehte, et panna ülesse otsimiskuulutuse. Sakalast helistati, et nad teevad ka artlikki mille juures oli ka kuulutus. Artikkel ilmus 13.novembril 2013.aastal. Algul oli vaikus kuni Külli sai e-kirja Kärstna endise kooli direktorilt Anu Rohult, kes kirjutas, et mõisakooli kauaaegne õpetaja Alice Noop oli rääkinud loo, kus tema mäletab kes selle kuju Kabelimäelt kaasa võttis. Külli Kuldkepp saatis siis Alice Noopile kirja ning sai kirja vastu 2013. aasta detsembris. Järgmisel päeval läks Külli algul oma isa juure, et uurida kas peaks üldse minema või ei. Isa oli teda julgustanud, et võiks minna. Märkimisväärne on, et selle Kärtsna mõisakooli õpetaja Alice Noopi vanus oli sellel hetkel juba üle 90 aasta.
Esialgu hoidis Külli seda enda kodus talutoas, aga 2014. aasta oktoobris aitas Küllikil kuju puhastada ja restaureerida Kalev Pehme.

Allikas: Külli Kuldkepp

# data[].attributes.body
Vabadussõja Kärstna lahingu mälestussammas on 1928. aastal Kärstnasse püstitatud ja 1989. aastal taas avatud mälestussammas Kärstna lahingus hukkunutele. Kaheksateistkümne Kärstna lahingus hukkunud Eesti mehe mälestuseks mälestusmärgi püstitamise ja selleks raha kogumise eest kandis hoolt kohalik komisjon.
Sammas avati 26. augustil 1928. aastal. 28. septembril 1930. aastal lisati samba esiküljele must marmorplaat, kus olid kirjas langenute nimed. Monument purustati 19. juunil 1941. aastal hävituspataljoni poolt. 17. novembril 1988. aastal avati Mauri Keerutaja, Enn Kõva ja Priit Silla eestvõttel kohalik muinsuskaitse klubi, mis asus sammast taastama. 23. juunil 1989. aastal peeti taasavamistseremoonia.

# data[].attributes.body
Marmorlaps oli kadunud üle 50 aasta

# data[].attributes.attachment_link.description
Droonivideo. Kärstnas Anrepi kabeli juures.

# data[].attributes.body
Mõisasüdamest poolteist kilomeetrit läänes asub 136 meetri kõrgune Kärstna mägi. Anrepid rajasid mäe tippu oma perekonnakalmistu koos kabeliga, mis oli 2013 aastani varemeis, praegu on taastamistööde eesvedajaks Külli Kuldkepp. 1844. aastal püstitati kabeli lähedusse malmlõvi kujuline mälestusmärk (Anrepi lõvi). 2006. aastal lõhuti lõvi üks tagakäppadest. Käpa taastas skulptor Paul Uibopuu.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kärstna mõisa tutvustus - Mulgikeelsed subtiitrid

# data[].attributes.attachment_link.description
Autorid: Triin Taal, Kevin Kohjus, Maarja Evert, Kristi Kõva

# data[].attributes.body
https://et.wikipedia.org/wiki/K%C3%A4rstna
https://et.wikipedia.org/wiki/Anrepi_l%C3%B5vi#K.C3.A4pa_l.C3.B5hkumine
https://www.facebook.com/Anrepi-L%C3%B5vi-MT%C3%9C-195690233889065/?fref=ts
https://www.facebook.com/karstnamois/?fref=ts
http://eestielu.delfi.ee/viljandimaa/kodulugu/ule-50-aasta-kadunud-karstna-marmorlaps-joudis-suure-ringiga-koju-tagasi?id=67788849
https://et.wikipedia.org/wiki/Vabaduss%C3%B5ja_K%C3%A4rstna_lahingu_m%C3%A4lestussammas
http://sakala.postimees.ee/2583982/kuulus-lovi-ei-pea-enam-rusuhunniku-korval-tukkuma
http://geoportaal.maaamet.ee/

# data[].attributes.body
Üks Sakala kõrgustiku kõrgemaid tippe on kaguosas paiknev Kärstna kabelimägi (136 meetrit üle merepinna), mille jalamile on rajatud Kärstna mõis.
Saksa keeles Kerstenhof oli rüütlimõis.
Mõis loodi 1678.aastal. 1740.-1919.aastani aset leidnud võõrandamisele kuulus mõis Anrepite aadliperekonnale.
Mõisa kahekorruseline peahoone on ehitatud mitmes järgus:  vanim osa on 18. sajandi lõpu kahekorruseline varaklassitsistlik ehitis, millele lisati 1900. aasta paiku algsega risti paiknev teine tiib, misläbi sai hoone endisest pea poole suuremaks. 1907.aastal valla pääsenud tulekahju jättis sellest alles vaid müürid. Mõisahoone taastati arhitekt Otto Wildau projekti järgi. Säilinud on ka mitmed kõrvalhooned, kuid erinevalt peahoonest on neist enamus ümber ehitatud.
1924.-2014. tegutses mõisahoones kool. Praegu tegutseb mõisas Tõrupesa lasteaed, küla raamatukogu ja erinevad ringid: tantsuring Mede Küla Eided, käsitööring, kangakudumine, puutööring, lauluring, tantsuring Kanarbik ja Metsalilled ning nais rahvatantsu rühm. Mõisas on ka kooli ja mõisa muuseum. Mõisa perenaiseks on praegu Urve Kass.

# data[].attributes.body
Külas asub endine Kärstna mõisa härrastemaja, kus tegutses Kärstna kool. Kärstnas asub Vabadussõja mälestussammas. Kärstnas asub veel raamatukogu, hoolekogu, lasteaed ja rahvamaja.

# data[].attributes.body
Kärstna on küla Viljandi maakonnas Tarvastu vallas. Kärstnas on 234 elanikku (31.12.2011).