# data[].attributes.body
Tre ting jeg har lært:

Kravene til problemstillingen, trekk ved objektivitet og subjektivitet og vitenskapsteoretiske retninger (naturvitenskap, humanvitenskap og samfunnsvitenskap).

To ting jeg vil lære mer om:

Vitenskapsteoretiske retninger (lære mer om de ulike retningene) og teoretikerene.

En ting jeg lurer på: Burde dette være med i bachelor oppgaven vår?

# data[].attributes.body
Vitenskapsmetoder og ulike forskningsmetoder.

# data[].attributes.body
1. Vi har lært om foskjellige vitenskapsteorier, og mange av de kan knyttes opp mot oppgaven. Vi har også fått avgrenset problemstillingen vår.
2. Finne relevante forskningsmetodetil oppgaven. Lære å skrive forskningsartikkel.

# data[].attributes.body
1
-Det finnes flere ulike vitenskapsteorier
-En mer helhetlig forståelse for hva forskning og vitenskap er
-hvilke krav som settes til problemstillingen

# data[].attributes.body
1. Ulike vitenskapsteorier
2. Hva forskning og vitenskap er.
3. Ulike måter å utforme problemstilling på

# data[].attributes.body
Fenomenologi
Positivismen
Kritisk rasjonalisme
2. Hvordan avgrense og gi retning i problemstilling.
1. Hvordan knytte dette til bacheloren

# data[].attributes.body
Intervju er kvalitativ metode

# data[].attributes.body
Kan man kombinere flere "teorier" i en undersøkelse?

# data[].attributes.body
Har lært at det fins flere vitenskapelige teorier, hvordan være kritisk til disse og forskning.

# data[].attributes.body
1. Hva forskning vs. vitenskap er.
2. Positivismen
3. Hermenautikk

# data[].attributes.body
Fenomenologi tar ikke utgangspunkt i objektive forhold

# data[].attributes.body
Positivismen ble STERKT kritistert utover 1930

# data[].attributes.body
3 ting vi har lært:
- forskjellige forskningsteknikker
- Vitenskap er noe vi tror er sant
- fenomenologi - hermenautikk

2 ting vi ønsker å lære mer om:
- Hva er mest relevant for oss i forhold til metoder for bachelor/master?
- ideografisk vs. nomotetisk vitenskap

# data[].attributes.headline
3 ting. Basere ting på kognitiv teori. Se sammenhengen mellom teori og praksis. Vitenskap er ofte subjektivt. 

# data[].attributes.subject
3 ting. Basere ting på kognitiv teori. Se sammenhengen mellom teori og praksis. Vitenskap er ofte subjektivt. 

# data[].attributes.body
2 ting. Gjennomføring av forskning. Nyere teori dannelse ( hva er de nye teoriene?)
1 ting
Kan man bruke flere vitenskapelige teorier?

# data[].attributes.body
At det finnes flere forskjellige vitenskapsteoretiske retninger.
Intervju er en kvalitativ forskningsmetode.

2:
fenomenografi

3:Kan man bruke flere vitenskapelige retninger?

# data[].attributes.headline
3 ting jeg har lært og 2 ting jeg vil lære mer om.

# data[].attributes.subject
3 ting jeg har lært og 2 ting jeg vil lære mer om.

# data[].attributes.body
- Hva forskning er.
- Hva vitenskap består av.
- Forskning kan være både objektivt og subjektivt.
Lære mer om: - Fenomenografi
- Objektivitet vs subjektivitet.
Må man holde seg til en metode i en bachelor?

# data[].attributes.body
3 ting jeg har lært:
- Teoretikere innenfor ulike forskningsmetoder
- Forskjell mellom positivismen og fenomenologi
- Krav til problemstillingen

2 ting jeg vil lære mer om:
- Fenomenografi, altså hvordan dette best kan utnyttes i praksisperiode (intervju med lærere i Østerrike)
- Objektivitet vs subjektivitet

Spørsmål: Hviklen metode vil være best i den kvantitative delen (innsamling av data og informasjon om skolen i Østerrike)?

# data[].attributes.body
1. Litt om vitenskapsteoretiske retninger , objektivitet vs subjektivitet og idiografisk vs nomotetisk vitenskap.

2. To ting jeg ønsker å lære mer om:
Hermeneutikk og kritisk rasjonalisme

3. Spørsmål:
Hvilken metode passer til sammenligning når det kommer til bruk av den generelle læreplanen i Norge vs utlandet.

# data[].attributes.headline
3. Ting jeg har lært: Vitenskapsteoretiske retninger- Naturvitenskap (naturvitenskapelige fag): - Humanvitenskap (humanistiske fag)- Samfunnsvitenskap (samfunnsvitenskapelige fag)

# data[].attributes.subject
3. Ting jeg har lært: Vitenskapsteoretiske retninger- Naturvitenskap (naturvitenskapelige fag): - Humanvitenskap (humanistiske fag)- Samfunnsvitenskap (samfunnsvitenskapelige fag)

# data[].attributes.body
2. Ting jeg vil lære mer om:
Idiografisk vs. Nomotetisk vitenskap og fenomenologi

1. Ting jeg lurer på:
Hva er best av objektiv og subjektiv tenking for bacheloren?

# data[].attributes.body
1Hvordan man skal avgrense problemstilling. Vitenskapen kan ikke være helt objektiv. Vitenskapsteoretiske retninger har ingen klare grenser i dag.
2Karl Popper- avvise feilaktige teorier. Fenomenografi er pedagogisk forskning

# data[].attributes.body
Positivismen=naturvitenskapelig

# data[].attributes.body
1.

# data[].attributes.body
Tre ting vi har lært:

1. Positivisme betyr det som kan observeres.

2. Forskning er Systematiske undersøkelser og arbeid med mål om å utvikle ny kunnskap.

3. Fenomenologien er en samlebetegnelse for en rekke ulike teorier som interesserer seg for fenomener, i motsetning til ”objektive” ting/forhold.

To ting vi vil lære mer om:

1. Hvordan man bruker teoriene i praksis.

2. Intervjuteknikker.

Spørsmål:
Er det slik at all forskning i dag er basert på en av disse vitenskaplige teoriene?

# data[].attributes.body
1. Om teoretikere, positivisme og hva vitenskap er.
2. Vitenskapelige metoder og sammenheng mellom teori og praksis.
3. Hvordan knytte dette til egen bachelor?