# data[].attributes.body
REŠENO PREVERJANJE POŠLJITE NA MOJ E-MAIL ALI V SPLETNO UČILNICO.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ta stran uporablja piškotke zato, da lahko razločujemo med uporabniki, štejemo njihovo število in tako izboljšujemo delovanje strani. Uporabljamo tudi piškotke partnerjev Google Analytics, ki analizirajo vaše vedenje na spletnih straneh. Več o posameznih piškotkih si lahko preberete tu. Če ne dovolite uporabe piškotkov za izboljšanje portala Fran, kliknite sem.

Piškotke uporabljamo za:
analitične namene - spremljamo vedenje uporabnikov, zato da lahko izboljšamo delovanje strani.

vaše preference - da si zapomnimo, kako želite, da vam deluje naš portal.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ta stran uporablja piškotke zato, da lahko razločujemo med uporabniki, štejemo njihovo število in tako izboljšujemo delovanje strani. Uporabljamo tudi piškotke partnerjev Google Analytics, ki analizirajo vaše vedenje na spletnih straneh. Več o posameznih piškotkih si lahko preberete tu. Če ne dovolite uporabe piškotkov za izboljšanje portala Fran, kliknite sem.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Projekt Portal Franček, Jezikovna svetovalnica za učitelje slovenščine in Šolski slovar slovenskega jezika sofinancirata Republika Slovenija in Evropska unija iz Evropskega socialnega sklada.

# data[].attributes.attachment_link.description
Projekt Portal Franček, Jezikovna svetovalnica za učitelje slovenščine in Šolski slovar slovenskega jezika sofinancirata Republika Slovenija in Evropska unija iz Evropskega socialnega sklada.

# data[].attributes.attachment_link.description
BESEDILNE VRSTE. POGOVARJANJE. raziskovalni, pogajalni, prepričevalni pogovor intervju. DOPISOVANJE. neuradno, uradno pismo neuradno, uradno vabilo neuradno, uradno opravičilo neuradna, uradna zahvala uradna prošnja sožalje (ur., neur.) voščilo, čestitka, nasvet strokovnjaka. Slideshow...

# data[].attributes.body
- PRAVLJICA
- PRIPOVEDKA
- ljudske pripovedke
- umetna pripovedka
(Martin Krpan)
- BASEN
- BAJKA
- grška bajka Odisej ...
- slovenska bajka
- LIRSKA PESEM
- EPSKA PESEM
- romanca Pegam in Lambergar

# data[].attributes.body
Lahko si jo natisneš ali prepišeš.

# data[].attributes.body
Rešuj naloge na spletnih straneh.

https://interaktivne-vaje.si/slovenscina_ps/gradiva_slova/stavcni_cleni_2/stavcni_clen_predmet_sklon/stavcni_cleni_predmet_sklon.htm

https://interaktivne-vaje.si/slovenscina_ps/gradiva_slova/stavcni_cleni_2/stavcni_clen_povedek/stavcni_cleni_povedek.htm

https://interaktivne-vaje.si/slovenscina_ps/gradiva_slova/stavcni_cleni_2/stavcni_cleni_osebek/stavcni_cleni_osebek.htm

https://interaktivne-vaje.si/slovenscina_ps/gradiva_slova/stavcni_cleni_2/stavcni_clen_pdk/stavcni_cleni_pdk.htm

https://eucbeniki.sio.si/slo9/2268/index.html

Kako določujemo stavčne člene?
1. Vprašaj se po povedku, torej: KAJ DELA, KAJ SE JE ZGODILO ALI KAJ JE NAREDIL?
2. Vijugasto podčrtaj povedek (pov.).
3. Vprašaj se po OSEBKU (KDO ALI KAJ + povedek).
4. Vprašaj se po ostalih stavčnih členih. s vprašalnico in povedkom.
5. Prislovnim določilom dopiši, katere vrste so (P. D.KRAJA, P. D. ČASA, P. D. NAČINA, P. D. VZROKA).
6. PREDMETU VEDNO DOPIŠI, V KATEREM SKLONU JE (rodilnik, dajalnik, tožilnik, mestnik, orodnik.

Pomagaš si lahko s preglednico.

POMEMBNO JE, DA SE VEDNO VPRAŠAŠ!

Rešen primer:
Ana in Jože sta se včeraj brezskrbno igrala ob potoku.

1. Kaj sta delala? S ta se igrala
povedek

2. Kdo sta se igrala? Ana in Jože                                             osebek.

3. Kje sta se igrala? Ob potoku
p. d. kraja.
4. Kako sta se igrala? Brezskrbno
p. d. načina.
Povedim določi stavčne člene po zgornjem vzoru in jih tudi ustrezno podčrtaj.

V ponedeljek in torek bo Nejc ponovil vse stavčne člene.

Počasi se bomo vsi naučili zelo dobro vprašati  po stavčnih členih.

Kmalu se bomo učitelji in učenci  vrnili v šolske klopi.

Zaradi koronavirusa se dolgo nismo videli.

Najboljšemu prijatelju se bom zahvalil za pomoč.

# data[].attributes.body
Samo preglej. Vse to že znaš.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Published on

1. 1. STAVČNI ČLENI

2. 2. * STAVČNI ČLENI * Stavek je sestavljen iz enot (besed), ki jih imenujemo stavčni členi.

3. 3. GLAVNI IN ODVISNI STAVČNI ČLENI Stavčne člene delimo na glavne in odvisne. GLAVNI stavčni členi so: 1) Povedek 2) Osebek 3) Predmet 4) Prislovno določilo

4. 4. Odvisni stavčni členi so: 1) Povedkovo določilo 2) Povedkov prilastek 3) Prilastek

5. 5. OSEBEK KAKO SE VPRAŠUJEMO PO OSEBKU?

6. 6. KDO ali KAJ (+ povedek)?

7. 7. Koliko osebkov obstaja v enem stavku?

8. 8. V STAVKU OBSTAJA LE EN OSEBEK! Sestavljen je iz ene ali več sestavin. Poglej primer in poišči osebka: 1) Tom se je lotil čiščenja. 2) Kmalu je bilo veliko delo opravljeno.

9. 9. SKLON OSEBKA 1 V kakšnem sklonu se navadno nahaja osebek?

10. 10. V imenovalniku. Naštej kakšne primere!

11. 11. SKLON OSEBKA 2 Osebek je včasih izraţen z glagolsko obliko, pravimo, da je morfemsko izraţen. Primer: Poleti hodimo v hribe. Kdo ali kaj hodi v hribe? Mi. Besede mi v povedi ni, pač pa je njena vsebina izraţena v glagolu. (z morfemom -mo)

12. 12. SKLON OSEBKA 3 Če zanikamo glagol biti, po osebku se torej vprašamo: KOGA - ČESA ni? Primer: Aleša ni bilo doma. OSEBEK JE TOREJ V RODILNIKU!

13. 13. Osebek grafično označujemo z eno ravno črto. Slovenija mi je všeč.

14. 14. POVEDEK KAKO SE VPRAŠUJEMO PO POVEDKU?

15. 15. * KAJ se dogaja?

16. 16. KAJ TERJA OSEBEK OD POVEDKA??

17. 17. Osebek terja od povedka ujemanje v: a) Osebi Tom čisti svojo sobo. b) Številu (Če je osebek v ednini, dvojini ali mnoţini,tudi povedek je v ednini, dvojini ali pa mnoţini.) c) Spolu Tom je počistil celo stanovanje. d) Sklonu (v povedku se rabi isti sklon povedkova določila, kot je sklon osebka.) Tom je učenec.

18. 18. KAJ IZRAŢA POVEDEK? - DEJANJE (je pobegnil) - DOGAJANJE (iskala je) - STANJE (je zaprt) - LASTNOST (je zvit)

19. 19. POVEDEK VEDNO PODČRTUJEMO Z VALOVITO ČRTICO. Danes deţuje.

20. 20. ČAS POVEDKA POVEDEK je lahko v: a) Sedanjiku b) Pretekliku c) Prihodniku

21. 21. NAKLON POVEDKA POVEDEK se lahko nahaja v katerem koli naklonu: a) V povednem naklonu (gledam) b) V velelnem naklonu (glej!) c) Pogojnem naklonu (gledal bi)

22. 22. NAČIN POVEDKA POVEDEK se lahko nahaja v: a) Tvornem načinu (Pišem nalogo.) b) Trpnem načinu (Naloga je napisana.)

23. 23. PREDMET Predmet je tisti/tisto, kar prizadeva povedkovo dejanje. Grafično ga podčtrtujemo z dvema ravnima črtama in ob robu črte navadno označimo sklon.

24. 24. PREDMET VPRAŠALNICA ZA PREDMET * KOGA ali ČESA? * KOMU ali ČEMU? * KOGA ali KAJ? * PRI KOM ali PRI ČEM? * S KOM ali S ČIM?(+ povedek)

25. 25. PAZI! Označi osebek, povedek ter predmet. Predmetu tudi določi sklon! 1) Miha je našel majhnega psička. 2) Miha ni našel majhnega psička. V čem se razlikujeta stavka??

26. 26. V stavku lahko obstaja le en ali več predmetov, ki se lahko nahajajo v vseh odvisnih sklonih. Predmet je lahko enobeseden ali večbeseben. Poglej primer! a) Tom je kupil darilo. b) Tom je kupil darilo za mlajšega brata. c) Podaril mu je ţogo.

27. 27. PREDMET ALI PRISLOVNO DOLOČILO??? Če se po „sumljivi" besedni zvezi ne moremo vprašati z vprašalnico KJE? KDAJ? KAKO? ZAKAJ?, tedaj je to predmet!!!

28. 28. PRISLOVNO DOLOČILO * PRISLOVNO DOLOČILO * Kraja (p.d.k.): Kje? Kam?Kod? Od kod? * Časa (p.d.č.): Kdaj? Koliko časa? Kako dolgo? * Načina (p.d.n.): Kako? Na kakšen način? * Vzroka (p.d.v.): Zakaj?(+ povedek)

29. 29. Prislovno določilo je stavčni člen niţje stopnje kot osebek in povedek, nahaja se na isti ravni kot predmet. Govorimo, da je povedek v PRIMIČNEM RAZMERJU do prislovnega določila.

30. 30. Prislovno določilo izraţa okoliščine, v katerih kaj poteka ali je. Grafično ga označujemo s poševnimi črtami in podpišemo vrsto. Kadar je v stavku več prislovnih določil, jih označujemo z nasprotno leţečimi črticami ali xxxxxxxx. Primer: Poišči prislovna določila. a) Zvečer se oglasim pri tebi. b) Zjutraj hodi Lin zaspano proti šoli.

31. 31. TEŢAVE Odkril si,da včasih nisi prepričan, da je izbrana vprašalnica, ki ti pomaga ugotovini stavčni člen, ustrezna. Največkrat smo v dmonu, ali je izbrana zveza prislovno določilo ali předmět. KAKO RAVNATI, KO SI V DVOMU?

32. 32. PRIMER V ŠOLO PRIHAJAM S KOLESOM. A)Prvič določi stavčne člene, za katere nisi v dvomu. (povedek in osebek) B) Teţava nastane pri določanju stavčnega člena s klesom. C) Najprej preveri, da se lahko po sumljivi besedi vprašaš: Kdaj, kje, kako, zakaj? D) V našem primeru je ustrezna vprašalnica KAKO? Torej gre za prislovno določilo načina. E) Če še dvomiš, vprašaj z dodatnim vprašanjem: Kako še lahko pridem v šolo? (peš, zvlakom, z avtobusom...)

33. 33. DELI STAVČNIH ČLENOV Omenila sva, da so stavčni členi lahko zloţeni ali nezloţeni. Nezloţeni stavčni člen sestane iz ene same besede, zloţeni logično iz več besed. a) Tom piše domače naloge zvečer. b) Tom in Lin pišeta dolge domače naloge in brezvezna besedila zvečer.

34. 34. Priredje in podredje Stavčni členi so lahko priredno zloţeni, saj so sestavine med sabo enakovredne. Tom in Lin pišeta dolge domače naloge in brezvezna besedila zvečer. Podredno zloţeni stavčni člen je sestavljen iz jedra in določila. Primer: Kosovel piše zabavne pesmi. Gledala bom televizijsko oddajo. Vstali bomo ob prvem svitu. Mama je odvetnica. V zadnjem pimeru je v podredno zloţenem povedku glagol BITI jedro, odvetnica tako imenovano POVEDKOVO DOLOČILO.

35. 35. DOGOVOR 1) Tudi zloţene stavčne člene bova podčrtovala tako kot doslej 2) Jedro bova vedno uokvirila Moj pes je lajal celo noč. Mami je odvetnica. 3) Povedkovo določilo označiva črtkano. Mami je odvetnica.

36. 36. PRILASTEK (........) Prilastek je vedno lahko le del drugega stavčnega člena. Učiteljica je pripovedovala zanimivo zgodbo. Po prilastku lahko vprašujemo: Kakšen?Kakšna? Kakšno? Kateri? Katera? Katero? Čigav? Čigava? Čigavo?

37. 37. LEVI IN DESNI PRILASTEK Glede na mesto ob jedru se prilastek lahko nahaja levo ali desno od njega. a) LEVI PRILASTEK Pred našo hišo cveti košato drevo. Podredno zloţen je prislovno določilo ter osebek. Prilastek, ki se nahaja levo od jedra, imenujemo levi prilastek. Torej moramo pod prilastek napisati veliko tiskano črko L. Levi prilastki so pridevniške besede. b) DESNI PRILASTEK Ob praznikih jemo potico z orehi. Podredno zloţen je predmet. Po prilastku vprašamo: Katero potico? Prilastek, ki se nahaja desno od jedra, imenujemo desni prilastek. Torej moramo pod prilastek napisati veliko tiskano črko D. Desni prilastki so večimona samostalniki!!

38. 38. Kaj hoče povedati, da je levi prilastek ujemalni? S kom in v čem se ujema??? (Za pridevniške besede vemo, da se v spolu, sklonu in številu ujemajo s samostalniško besedo. Levi prilastek se torej ujema v sklonu, spolu in številu z jedrom stavčnega člena.) Poglej še enkrat tisti stavek! Pred našo hišo cveti košato drevo.

39. 39. Kaj hoče povedati, da je desni prilastek neujemalni? Zakaj pravimo, da desni prilastki kot: potica z orehi, hiša učenosti, zvezek s črtami itd. so neujemalni? Desni prilastek je lahko tudi ujemalni. Poglej primera: Lisica zvitorepka, prijatej Martin itd.

40. 40. Pretvorba levega prilastka v desnega in obratno Levi prilastek lahko pretvorimo v desni in obratno. Seveda prav v vsakem primeru ni mogoče. Pri pretvorbi jedro ostane takšno, kot je bilo prej. Spremeni se le besedna oblika prilastka. Jagorni sok sok iz jagod Črtan zvezek zvezek s črtami Zvita lisica lisica zvitorepka

41. 41. IME IN PRIIMEK Kadar določamo prilastek, je ime jedro, priimek prilastek! France Prešeren Tom Girandon

42. 42. POVEDKOVO DOLOČILO Tudi povedkovo določilo je lahko, kot prilastek, le del stavčnega člena, to je POVEDKA. Povedkovo določilo imajo ponavadi pomensko nepopolni glagoli ali pomoţniki. Povedkovo določilo je tista beseda/besedna zveza, ki dopolnjuje pomensko nepopolne glagole. a) Pomensko nepopolni glagoli: Morati b) Pomoţniki: Biti, postati, imeti, zdeti se, pokazati se...

# data[].attributes.attachment_link.description
Published on 1. STAVČNI ČLENI 2. * STAVČNI ČLENI * Stavek je sestavljen iz enot (besed), ki jih imenujemo stavčni členi. 3. GLAVNI IN ODVISNI STAVČNI ČLENI Stavčne člene delimo na glavne in odvisne. GLAVNI stavčni členi so: 1) Povedek 2) Osebek 3) Predmet 4) Prislovno določilo 4.

# data[].attributes.attachment_link.title
iRokusPlus - Interaktivni učbeniki nove generacije

# data[].attributes.attachment_link.description
Vrhunsko oblikovani interaktivni učbeniki iRokus+ vključujejo izobraževalne filme, animacije, interaktivne naloge, orodjarno s praktičnimi orodji in sistem LMS.

# data[].attributes.body
VAJA

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Created with Hot Potatoes by Half-Baked Software, registered to Damjana Vidmar.

# data[].attributes.attachment_link.description
Zapolni vsa prazna polja, nato pritisni na gumb "Preveri". Z uporabo gumba "Pomoč" dobiš črko. Vedi pa, da v primeru uporabe pomoči, izgubljaš točke.

# data[].attributes.body
Preberite pesem v berilu (stran 138)
Odgovorite na vprašanja. V zvezek napišite le odgovore brez vprašanj, a v celih povedih, da boste dobili obnovo.

Kdo v besedilu nastopa?
Kaj je počel muren vso poletje?
Kaj so počele mravlje poleti?
Kaj prosi muren mravlje tik pred zimo?
Kaj obljubi mravljam?
Kaj odgovorijo mravlje?

Iz pesmi naredite dramsko besedilo tako, da izpišete točno tisto, kar so rekle mravlje in kaj je rekel muren.
Muren: Vrnem vam poslednji košček pred avgustom še na vero! In obresti polno mero.
Mravlje: Kaj ste delali v vročini?
Muren:
Mravlje:

Besedilo Mravlja in muren je basen, ker: (DOPOLNITE)
- v njej nastopajo živali, ki imajo človeške lastnosti. Muren in mravlja se pogovarjata in obnašata kot ljudje;
- je v besedilu veliko premega govora, saj se mravlje in muren pogovarjajo;
- je v besedilu prisoten nauk, saj bralca želi poučiti, da naj si v dobrih časih naredi zalogo za slabše dni;
- saj je besedilo kratko, kar je značilno za basni.

Zapisano pošljite na moj naslov.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Created with Hot Potatoes by Half-Baked Software, registered to Damjana Vidmar.

# data[].attributes.attachment_link.description
Zapolni vsa prazna polja, nato pritisni na gumb "Preveri". Z uporabo gumba "Pomoč" dobiš črko. Vedi pa, da v primeru uporabe pomoči, izgubljaš točke.

# data[].attributes.body
VAJE

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Created with Hot Potatoes by Half-Baked Software, registered to Damjana Vidmar.

# data[].attributes.body
Rešuj za vajo. Ni potrebno pošiljat.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Preberi besedilo.

Med najprestižnejše nagrade na svetu sodi Nobelova nagrada. Švedska akademija jo enkrat na leto podeljuje od leta 1901 za izjemne raziskovalne dosežke in za izstopajoče prispevke družbi.

Ustanovitelj nagrade je Alfred Nobel, znanstvenik, izumitelj in zagovornik miru. V svoji oporoki je izumitelj dinamita zapisal, da svoje premoženje zapušča v korist posebne nagrade za izjemne dosežke. Švedska akademija tako vsako leto izbere najzaslužnejše posameznike, ki so se v preteklem letu izkazali na področju fizike, kemije, medicine in literature ter prispevali k miru. Od leta 1968 podeljujejo tudi Nobelovo nagrado za ekonomijo. Slednjo je ob svoji 300-letnici uvedla švedska centralna banka.

Oktobra švedska akademija objavi nominirance, 10. decembra, na obletnico smrti Alfreda Nobela, pa podelijo nagrade. Nagrado podeljuje švedski kralj in ni namenjena samo Švedom, ampak jo lahko dobijo vsi, ki so se v zadnjem letu izjemno dokazali.

Poleg prestiža, ki ga prinaša Nobelova nagrada, nagrajenci dobijo tudi denar, in sicer 10 milijonov švedskih kron ali okoli en milijon evrov, ki naj bi jih, kot je želel Nobel, porabili za nadaljnje raziskave.

Viri: http://sl.wikipedia.org/wiki/Nobelova_nagrada, http://nobelprize.org/

Odgovori na vprašanja o izhodiščnem besedilu.

O čem govori besedilo?

Koliko različnih Nobelovih nagrad podeljijo vsako leto?

Čemu je namenjen denar, ki ga dobijo nagrajenci?

# data[].attributes.attachment_link.description
Preberi besedilo. Med najprestižnejše nagrade na svetu sodi Nobelova nagrada. Švedska akademija jo enkrat na leto podeljuje od leta 1901 za izjemne raziskovalne dosežke in za izstopajoče prispevke družbi. Ustanovitelj nagrade je Alfred Nobel, znanstvenik, izumitelj in zagovornik miru. V svoji oporoki je izumitelj dinamita zapisal, da svoje premoženje zapušča v korist posebne nagrade za izjemne dosežke.

# data[].attributes.body
VAJA

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Created with Hot Potatoes by Half-Baked Software, registered to Damjana Vidmar.

# data[].attributes.attachment_link.description
Zapolni vsa prazna polja, nato pritisni na gumb "Preveri". Z uporabo gumba "Pomoč" dobiš črko. Vedi pa, da v primeru uporabe pomoči, izgubljaš točke.

# data[].attributes.body
VAJA

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Osebek je stavčni člen, ki se mu prisoja določeno dejanje, stanje, lastnost, itd. in po katerem se vprašamo s vprašalnico kdo ali kaj in dani povedek. V vlogi osebka običajno nastopa samostalniška beseda ali besedna zveza.

V naslednjih stavkih poiščite osebek in povedek tako, da s kazalko kliknete na prvo črko v besedi. Če boste kliknili na pravo, se bo obarvala zeleno.

Toni je pozabil prenosnik v avtomobilu.

Sošolci so odpotovali na maturantski izlet.

Trije dijaki smo ostali doma.

Manca in Tine ravnokar nakupujeta vse potrebno za zabavo.

Gospodarska kriza se pozna tudi na žepninah.

Skupina otrok je varno prispela v Izolo.

Osebku določite sklon, ki ga zapišete v prazno polje.

Besede v osebku so načeloma v imenovalniku, le redko v rodilniku (ob zanikanem polnopomenskem glagolu biti in ob glagolu zmanjkati). Če je v osebku glavni števnik od pet navzgor ali drugi količinski izraz, je samostalnik v njem sicer v rodilniku, kljub temu pa je celotni osebek v imenovalniku (Skupina staršev se je odzvala povabilu. -Kdo se je odzval povabilu?).

V naslednjih stavkih poiščite osebek in povedek tako, da s kazalko kliknete na prvo črko v besedi. Če boste kliknili na pravo, se bo obarvala zeleno.

K zmesi dodamo sladkor v prahu in limonino lupino.

Zakaj se moram učiti?

Kar naprej se govori o prevelikem stresu na delovnem mestu.

Zakaj se ne morejo odločiti za nadaljevanje šolanja?

Ne vemo ničesar o vzrokih nesreče.

Osebek je izpuščen, kadar je razviden iz okoliščin sporočanja ali sobesedila. Osebek izpustimo tudi takrat, ko ga ne želimo posebej izraziti (uporaba splošnih glagolskih oblik, npr. v 1. osebi množine, 2. osebi ednine ali tretjeosebne oblike). V takih stavkih je osebek razviden iz osebne glagolske oblike v povedku:

Vidimo. Kdo/kaj vidi? Mi.

Ali naslednji stavki vsebujejo osebek? Ustrezno odgovorite z "da" ali "ne".

Definicija: Osebka ni, če v povedku nastopa brezosebni glagol (npr. glagoli, ki poimenujejo dogajanje v naravi).

# data[].attributes.attachment_link.description
Osebek je stavčni člen, ki se mu prisoja določeno dejanje, stanje, lastnost, itd. in po katerem se vprašamo s vprašalnico kdo ali kaj in dani povedek. V vlogi osebka običajno nastopa samostalniška beseda ali besedna zveza. V naslednjih stavkih poiščite osebek in povedek tako, da s kazalko kliknete na prvo črko v besedi.

# data[].attributes.body
V zvezek napiši naslov in odgovori na vprašanja v celih povedih (glej prvo vprašanje in odgovor).
1. Katere so glavne književne osebe v pesmi? V pesmi Volk in jagnje sta dve glavni književni osebi, to sta volk in jagnje.
2. Zakaj je jagenjček prišel k potoku? Jagenjček je prišel k potoku, ker ...
3. Koga je tam srečal ?
4. Kakšen načrt je imel volk?
5. Zakaj ga ni kar takoj požrl?
6. Kaj je volk obdolžil jagenjčka?
7. Kako se je jagenjček branil?
8. Bi lahko bilo res, da je jagenjček predlanskim napadel volka? Zakaj ne?
9. Jagenjček je vprašal, kaj je naredil narobe. Izpiši vprašanje.
10. Kaj je odgovoril volk?
11. Kako se zgodba konča?
12. Preberi še enkrat začetek besedila. Kdo je zmeraj kriv?

13. Kje najdemo dokaze, da je šibkejši vedno kriv, močnejši pa mora najti razloge, da je šibkejšega uničil?
14. Kaj nas želi naučiti pisec besedila?
15. Naštej lastnosti jagenjčka.
16. Naštej lastnosti volka.
17. Ali se pogovarjata? Izpiši njun pogovor V CELOTI, v pomoč ti je lahko spodnji zapis.
VOLK: Ti capin, ...
JAGNJE: Če volk presvetli mi dovoli, naj vljudno vam priznam ...
VOLK: Jaz torej lažem! ...
JAGNJE: Saj sploh na svetu me še ni bilo takrat.
VOLK: Potem je bil tvoj brat.
JAGNJE: Saj nimam bratov sploh!
VOLK:
JAGNJE:
VOLK:

Nov naslov BASEN
Odgovori na vprašanja:
Kaj je basen?
Kater značilnosti ima basen?
Zakaj je besedilo Volk in jagnje basen?

# data[].attributes.body
https://sl.wikipedia.org/wiki/Basen

Izberite si pet basni, ki so vam bile najbolj všeč. Napišite v zvezek naslov basni in kateri nauk je skrit v basni, kaj vas je hotela basen NAUČITI.  Berete lahko katere koli basni, v spodnji povezavi sem našla nekaj slovenskih basni.
https://sl.wikisource.org/wiki/Slovenske_basni_in_%C5%BEivalske_pravljice

V zvezek napišite naslov BASNOPISCI
Najbolj znani pisci basni, torej basnopisci, so:
Jean de La Fontaine
Ezop
Ivan Andrejevič Krilov

Slovenski basnopisci so:
Matej Bor (Osel je osel, berilo stran 140), Josip Stritar, Valentin Vodnik, Dragotin Kette.
V berilu na strani 141 preberi Kaj vemo o piscih basni.

Tako, sedaj pa se boš ti preizkusil kot pisec basni. Napiši svojo basen. Upoštevaj značilnosti basni. Bodi pozoren, na to da morajo nastopati živali s človeškimi lastnosti in da mora biti prisoten nauk. Lahko uporabiš pregovor: Kjer osel leži, tam dlako pusti, Kdor drugemu jamo koplje, sam vanjo pade, Kjer se prepirata dva, tretji dobiček ima, Laž ima kratke noge.

Primeri basni, ki so jih pisali sedmošolci:
https://osrakek.si/basni/

https://sl.wikipedia.org/wiki/Basen

# data[].attributes.body
IROKUS, NOVI SVET IZ BESED, BERILO