# data[].attributes.body
בכתבה שמלפנינו ניתן לראות כי מדובר על הזכות לחינוך ועל חוק חינוך חובה. בכתבה מדובר על הרחבת חוק חינוך חובה במקום עד כיתה י' עד כיתה יב' כך שלא ינפו את תלמידי השכבות יא' - יב'

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
משמעות שינוי החוק - הקיים משנת 1949 - שהתקבל אמש במליאת הכנסת, היא כי בתי הספר לא יוכלו לנפות תלמידים עד סיום לימודיהם, אלא אם כן מצאו להם מסגרת חלופית חינוכית ראויה. עד כה, כאמור, היו בתי הספר פועלים כך רק עד כיתה י'. כמו כן ייאסר על הורים לשלוח את ילדיהם לעבוד במקום ללמוד לפני תום כתה י"ב. הוראות החוק ייכנסו לתוקפן בהדרגה החל משנת הלימודים הקרובה.

החוק עד עתה קבע כי ילדים מגילאי גן חובה, חינוך יסודי, חטיבות ביניים וכיתה י' חייבים ללמוד במוסד חינוכי מוכר. כעת מורחב החוק גם לנערים בני 17 ו-18 בכיתות י"א ו-י"ב. הוריו של כל תלמיד, על פי החוק, מחוייבים לשלוח אותו ללמוד במסגרות חינוך מתאימות והמדינה, מצידה, מחוייבת לספק לו את החינוך מן הגן ועד לסוף בית הספר העממי (דהיינו היסודי). ב-1949 נקבע כי חינוך יסודי מוגדר עבור כיתות א' עד ח' ואולם ב-1968, עם הנהגת רפורמה במערכת החינוך והקמת חטיבות הביניים, הוארך תוקפו עד סיום כתה ט' ובהמשך לכיתות י'.

עלות יישום הצעת החוק נאמדת במאות מיליוני שקלים בשנה. עם זאת, בכדי לקצץ בהוצאות ויתרו חברי הכנסת שיזמו אותו על חובת אכיפתו באמצעות קציני "ביקור סדיר". ח"כ מלכיאור: "אכיפת החוק תוטל על מערכת החינוך ולכן ניתן היה לוותר על אכיפה של קציני ביקור סדיר. מפקחי בתי הספר והרשויות המקומיות יהיו אחראים על יישום החוק".

מי שלא נשמע נלהב מאישור החוק היא דווקא שרת החינוך, יולי תמיר, הטוענת כי יד שמאל אינה יודעת מה עושה יד ימין או במלים אחרות - אף אחד לא דאג לברר לפני כן האם ניתן ליישמו במציאות. לדבריה, למשרד החינוך אין כל דרך ליישם את החוק: "חברי הכנסת למעשה הופכים את משרד החינוך לעבריין בעל כורחו מכיוון שמדובר בחוק שלא תוקצב ועולה מיליוני שקלים.

"באופן עקרוני זהו כמובן צעד נכון אבל לרוע המזל העבירו את החוק ללא תיקצוב. כך למעשה מדובר בלא יותר מהצהרה ולכן החוק לא ישנה דבר. נעשה פה מהלך מוזר שבו חבר הכנסת מלכיאור החליט שמדובר בחוק ללא עלות, כאשר ההערכה שלנו היא שעלותו בין מיליונים בודדים לעשרות מיליוני שקלים. בסופו של דבר החוק הזה לא ישנה את המציאות החינוכית. איך אני אמורה לבצע אותו ללא תקציב?".
ח"כ מלכיאור, יו"ר ועדת החינוך של הכנסת, הוסיף בנוגע לאישור החוק: "מדובר בהצעה מהפכנית שמציבה את ישראל בתחום זה בשורת המדינות המתוקנות. החוק מבטא את מחויבות המדינה כלפי עשרות אלפי הנערים שבמצב כיום, באין חינוך חובה, נפלטים מהמערכת על כל ההשלכות השליליות, החבריות והכלכליות הכרוכות בכך".
יו"ר המפד"ל זבולון אורלב, אמר כי "החוק יציל כ-40 אלף תלמידים מידי שנה, מרקע סוציו אקונומי נמוך, שנושרים כל שנה מבתי הספר בסוף כיתה י', ורובם הגדול נסחף לשולי החברה ולתת תרבות עבריינית. זהו חוק שיתרום רבות לצמצום הפערים בחברה הישראלית".

ח"כ תירוש, לשעבר מנכ"לית משרד החינוך, אמרה כי מדובר בצעד היסטורי המעיד כי מדינת ישראל, כמו מדינות נאורות אחרות, מכירה באחריותה על כלל התלמידים. "המשמעות של החוק היא אי-מתן לגיטימציה להנשיר תלמידים ממערכת החינוך בגלל נתוני הבגרות", הוסיפה. "משרד החינוך יצטרך כעת להתמודד עם פתרונות לתלמידים שנמצאים במערכת שאינה מתאימה להם. יש כמובן את נושא התקציב ואני מעריכה כי בשנה הקרובה יצטרכו להיערך לחוק החדש".

אחת ממטרות החוק, כאמור, היא לבלום את תופעת "הנשרת התלמידים" החלשים על ידי מוסדות חינוך, על מנת להעלות את ממוצע הציונים של בתי הספר. כיום, טענו מגישי הצעת החוק, ידם של המנהלים "קלה על ההדק, מאחר וכאשר מדובר בתלמיד בכיתה י"א או י"ב, אין אותו מוסד חינוכי, הרשות המקומית או המדינה מחויבים למצוא מסגרת חינוכית חלופית עבורו, מאחר וחוק לימוד חובה אינו חל לגביו". חברי הכנסת הביאו דוגמה לפיה בשנה החולפת נשרו 23,797 תלמידים ממערכת החינוך.

מנתונים של משרד החינוך עולה כי בחטיבות העליונות שיעור הנשירה במגזר הערבי כפול משיעור הנשירה במגזר היהודי. למרות העלייה בשיעור הלומדים בכיתות י"ב בכל המגזרים, יש פער של למעלה מ-10% בין שיעור הלומדים בי"ב במגזר היהודי לשיעורם במגזרים האחרים. הנשירה ממערכת החינוך הרגילה של חרדים גבוהה פי כמה משיעורם בסוגי הפיקוח האחרים. שיעור הזכאות לבגרות של חרדים הוא פחות מ-10%.

# data[].attributes.attachment_link.title
חוק חינוך חובה - מעתה עד כיתות י"ב

# data[].attributes.attachment_link.description
הכנסת אישרה את הרחבת החוק שנגע עד כה לתלמידים עד כיתה י', ומעתה ייאסר על בתי ספר תיכוניים לנפות גם תלמידי י"א ו-י"ב מבלי לדאוג להם למסגרת חלופית. יו"ר ועדת החינוך, ח"כ מלכיאור: "החוק מבטא את מחויבות המדינה כלפי עשרות אלפי הנערים שנפלטים מהמערכת".

# data[].attributes.body
https://www.ynet.co.il/articles/0,7340,L-5419100,00.html
זה הזכות לחינוך ורואים שהכתבה מראה פגיעה בזכות כלפי ילדים זרים שלא מקבלים חינוך חינם ממדינה בגלל שהם ילדים זרים לא מהארץ.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בשיתוף קרן מנדל

איך מייצרים חינוך, כששאלה של גירוש מרחפת מעל הראש? לא בקלות. "יש חרדה יומיומית", מספרת יעל בונה לוי, מנהלת מעון לילדי עובדים זרים בדרום תל־אביב. "אנחנו מבלים הרבה זמן עם הילדים, אז יש לנו המון אחריות, ואנחנו צריכים להיות מעורבים עם המשפחה והקהילה ככל שאנחנו יכולים".

הזכות לחינוך בסיסי אולי נראית מובנת מאליה לרובנו, אך עבור ילדי אזרחים זרים היא הייתה במהלך השנים נושא למאבק עיקש. הדרך של ילדי הזרים לקונצנזוס החינוכי היא מלאת אתגרים, מהמורות וגם הצלחות משמעותיות - כפי שאפשר ללמוד מסיפורן של שלוש נשים.
בית הספר של העתיד
מקיימים את החיים המשותפים
קארן טל ניהלה בין השנים 2005 ל־2011 את קמפוס ביאליק־רוגוזין בדרום תל־אביב - מוסד חינוכי רב־לאומי ורב־תרבותי, הכולל ילדי מהגרי עבודה ופליטים מ־48 מדינות שונות. בתקופת כהונתה זכה בית־הספר לפרס החינוך הארצי, במעמד נשיא המדינה דאז שמעון פרס ושר החינוך דאז גדעון סער. "כשהגעתי לבית־הספר, רציתי להכיר את הילדים, ולכן בכל בוקר עמדתי בשער ובירכתי אותם לבוקר טוב", היא מספרת.
"שמתי לב שחלקם נכנסים עם מבט מושפל ולא מחזירים ברכה במאור פנים. כדי לגלות את הסיבה, השתמשנו בכלי שקיבלנו מפרופ' רמי בנבנישתי, ובאמצעות ראיונות עומק גיליתי שיש בבית־הספר 128 ילדים המועמדים לגירוש ואין להם סטטוס. הבנתי שהמושג 'להעניק מוגנות לילד' קיים לא רק במובן הצר - אם אין לילד קורת גג קבועה, מה הטעם ללמד אותו שירים או משוואה עם שלושה נעלמים?"

בתור בוגרת בית ספר מנדל למנהיגות חינוכית, טל אומרת כי "בשלב ההוא, אם להשתמש בשפה של מנדל, קודם כל עשינו המשגה - זיהינו את המניע ואת הצמתים המרכזיים. לאחר מכן חתמתי על סוג של חוזה מול הילדים בבית־הספר, שבו הצוות מבטיח להפוך עולמות בשבילם במטרה להסדיר את המעמד שלהם, להוות קול ושופר עבורם - ובתמורה הילדים מבטיחים להתנהג כמו בני־אדם, גם במקום בו אין בני־אדם, ולשאוף להצלחה". המאבק נשא פרי כשב־2006 עברה בכנסת החלטה להסדרת המעמד של חלק מהילדים, ובהמשך התקנות כללו עוד ועוד ילדים.

יעל בונה לוי הגיעה לתפקידה הנוכחי אחרי מסלול מעניין במיוחד. היא בעלת תואר ראשון ושני במשפטים ובוגרת המחזור השלישי של בית־ספר מנדל למנהיגות חינוכית, שלקחה חלק בהקמת בית־הספר הדמוקרטי בכפר־סבא, אותו גם ניהלה, וכן הייתה חלק מהצוות המייסד של בית־הספר "החדש" בחולון, המתמקד בהיי־טק ובלמידה מבוססת פרויקטים.

"כששאלתי את עצמי מה הלאה, ניסיתי להבין מה הכי חשוב בעיר שלי, שיכול להביא לידי ביטוי ידע שהתחלתי לצבור בחינוך, וגם במשפט", היא מספרת. "הבנתי שהכל מתנקז לאוכלוסיית מבקשי המקלט ומהגרי העבודה". באותה תקופה, עמותת "לשובע" נענתה לקריאה לפתוח גנים שנועדו להחליף את המסגרות הפיראטיות שבהן שהו ילדי הזרים, ולספק לילדים הללו מענה הולם, מכבד ומפתח. "המטרה היא לתת כל מה שאפשר לחלום לכל ילד, לא חשוב מאיפה הוא בא", היא אומרת. "הילדים לא חלק מוויכוח פוליטי - אני רוצה בשבילם מה שאני רוצה לילדה שלי, לא פחות.

בונה לוי, שנחשפה לנושא הפליטים גם במסגרת סמינר על עלייה הגירה ופליטות שהתקיים בשנה שעברה ביחידת בוגרי מנדל ונועד להקנות לבוגרי מנדל ידע וכלים בהובלת שינוי בקרב אוכלוסיות אלה, מספרת על הורים קשובים מאוד שמטפחים את החינוך של ילדיהם. "הגדרנו מטרות במעון: להיטיב עם התינוקות והפעוטות, להעניק להם מסגרת התפתחותית תקינה ובטוחה מבחינה נפשית, רגשית והתפתחותית ולספק צרכים בסיסיים לצד מזון בריא ועשיר", היא מספרת. "אנחנו מפגינים אמפתיה לכל ילד ולתרבות שלו".
עורכת־הדין ענת בן דור היא מייסדת ומנהלת הקליניקה לזכויות פליטים בפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל־אביב והיא בוגרת מחזור ז' של בית־ספר מנדל למנהיגות חינוכית, שבה קיבלה "בעיקר הסתכלות רחבה יותר על סוגיות ציבוריות". בהתאם לכך, במסגרת התוכנית הקלינית, פליטים ומבקשי מקלט מקבלים ייצוג ללא תמורה במגוון סוגיות הנוגעות למעמד שלהם.
כשהיא נשאלת על סוגיית ילדי הזרים, בן דור נזכרת במקרה של הפרדת ילדי מבקשי המקלט במערכת החינוך באילת. "בזמנו הייתה בעיר אוכלוסייה של מבקשי מקלט, בעיקר מדרום סודן, שעבדו במלונות", היא מספרת. "מלבד שני ילדים, העירייה לא רצתה לשלב אותם במערכת החינוך". הורי הילדים פנו לארגוני זכויות האדם המטפלים במבקשי המקלט, בתחושה של השפלה - משום שהילדים מופרדים מבני גילם. בעזרת עו"ד יונתן ברמן מהמוקד לפליטים ומהגרים ועו"ד יעל כפרי, מומחית לדיני חינוך, נעשתה פנייה לעיריית אילת ולמשרד החינוך. "אחרי שסורבנו, הגענו לבית־המשפט בבאר־שבע", מספרת בן דור. "פסק הדין המשמח, שניתן ב־2012, קבע שצריך לשלב את הילדים במסגרות חינוך ממלכתיות רגילות".

הכתבה פורסמה ב"ידיעות אחרונות"

בשיתוף קרן מנדל

# data[].attributes.attachment_link.title
"מגיע להם חינוך בדיוק כמו לילדים שלי"

# data[].attributes.attachment_link.description
הבעיות הכלכליות, חרדת הגירוש ומצוקת הזרות מקשות על חייהם של העובדים הזרים ומבקשי המקלט בישראל, ופוגעות בסיכויים של ילדיהם - שמרגישים ישראלים לכל דבר - לזכות בחינוך הולם. שלוש נשים החליטו לעשות מעשה, כדי להגשים את חזון החינוך השווה לכל אדם בישראל באשר הוא אדם.

# data[].attributes.body
הזכות לחינוך

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
האם תלמידים ממוצא אתיופי מופנים למסגרות של חינוך מיוחד ללא צורך? הקליניקה לזכויות בחינוך במרכז האקדמי למשפט ולעסקים, עמותת טבקה ועמותת הלה עתרו לבית המשפט לעניינים מנהליים בירושלים נגד משרד החינוך ועיריית ירושלים בשם ילד ממוצא אתיופי העולה לכיתה ו'. העותרים טוענים כי החלטה להעביר בשנת הלימודים הבאה את הילד לבית ספר לחינוך מיוחד "התקבלה בניגוד לכללי הצדק הטבעי ולהוראות הדין, ותוך פגיעה בזכויותיו". לטענתם, "ישנה הפניית יתר של תלמידים בני העדה האתיופית למסגרות של חינוך מיוחד".

יוצאי אתיופיה בכותרות - כתבות נוספות

בעתירה נטען כי הילד, שהוריו התגרשו כשהיה בן שלוש, למד במסגרת רגילה כל השנים ונזקק לשיעורי תגבור במקצועות מסוימים. בשנת 2011, לקראת סיום שנת לימודיו בכיתה ד', עלה הרעיון להעבירו לחינוך מיוחד, רעיון שהתקבל אף שאיש מטעמו לא נכח בדיון שבו התקבלה ההחלטה.

העותרים טוענים כי הנימוקים להחלטה היו לקוניים ונכתבו באופן שאינו ניתן להבנה, וכי ככל הידוע התקבלה ההחלטה ללא חוות דעת מקצועית. הם מזכירים כי נדחה גם ערעור שהגיש אביו של הילד שטען כי ההחלטה התקבלה משיקולים זרים וכי בנו עבר התעללות והוכה בבית הספר ולא זכה לסיוע. בנוסף, נדחה גם אבחון פרטי שיזם האב ובו נקבע כי הילד אינו זקוק לחינוך מיוחד.

לטענתם, המקרה אינו יוצא דופן ויש לבחון את עניינו של הילד "מתוך נקודת מבט רחבה יותר, לפיה במערכת החינוך ישנה מגמה פסולה וארוכת שנים של השמת יתר של תלמידים יוצאי אתיופיה במסגרות של החינוך המיוחד".

העותרים מצרפים לעתירה דו"חות שונים בעניין, בהם דו"ח של מרכז המידע והמחקר של הכנסת משנת 2010, שבו נכתב כי "מנתונים על שנת הלימודים תשס"ז הכוללים מידע על תלמידים בעלי צרכים מיוחדים המשולבים במערכת החינוך הרגילה, עולה כי כ-15% מהתלמידים ממוצא אתיופי הם בעלי צרכים מיוחדים, לעומת כ-5.4% מאוכלוסיית התלמידים ילידי ישראל".

עורך הדין סאני כלב, ראש הקליניקה לזכויות בחינוך של המרכז האקדמי למשפט ולעסקים, כתב בעתירה כי "תלמידים אתיופים רבים מושמים במסגרות של החינוך המיוחד, אף שרבים מהם מסוגלים ככל הנראה ללמוד במסגרות חינוך רגילות, ולמרות שאין ספק שהשמה של תלמידים שכאלו במערכות החינוך המיוחד גורמת להם נזק ופוגעת בהתפתחותם הלימודית והחברתית".

לעניינו הפרטי של הילד, טוענים העותרים כי הפנייתו למסגרות החינוך המיוחד, במיוחד לאור היותו בן העדה האתיופית, הייתה בלתי תקינה וכי יש בכל אלה פגיעה בזכות לחינוך ובזכות לשוויון. לכן מבקשים העותרים מבית הדין לקבוע שיש למצוא לילד מסגרת חינוכית מתאימה והולמת במסגרת החינוך הרגיל.

מעיריית ירושלים נמסר בתגובה כי "התלמיד עבר ועדת השמה משותפת לעירייה ומשרד החינוך והושם בחינוך מיוחד כוללני. גורמי המקצוע במינהל החינוך מצויים בקשר עם המשפחה במטרה לתת מענה מיטבי לתלמיד. העתירה התקבלה בעירייה והיא תגיב בבית המשפט".

# data[].attributes.attachment_link.title
עתירה: ילדים אתיופים מופנים לשווא לחינוך מיוחד

# data[].attributes.attachment_link.description
מספר עמותות הגישו עתירה בשמו של ילד ממוצא אתיופי, שיעלה בשנת הלימודים לכיתה ו' - אך בבית ספר לחינוך מיוחד. העותרים טוענים: יש הפניית יתר של אתיופים למסגרות מיוחדות. נתונים ממחקר שנערך בכנסת תומכים בטענה

# data[].attributes.headline
הזכות לרמת חיים בסיסית

# data[].attributes.subject
הזכות לרמת חיים בסיסית

# data[].attributes.body
יש להכניס לכאן קישור לכתבה העוסקת ברמת חיים סבירה. ציין את שמך ליד הקישור

# data[].attributes.headline
הזכות לבריאות

# data[].attributes.subject
הזכות לבריאות

# data[].attributes.body
יש להכניס לכאן קישור לכתבה העוסקת בכות לבריאות. ציין את שמך ליד הקישור

# data[].attributes.headline
הזכות לחינוך

# data[].attributes.subject
הזכות לחינוך

# data[].attributes.body
יש להכניס לכאן קישור לכתבה העוסקת בכות לחינוך. ציין את שמך ליד הקישור

# data[].attributes.headline
הנחיות ללמיד

# data[].attributes.subject
הנחיות ללמיד

# data[].attributes.body
הכנס כתבה רלוונטית מתחת לכל אחת מהזכויות החברתיות המופיעות בריבועים שמצד שמאל. אל תשכח לרשום את שמך.