# data[].attributes.body
Speltanisu: ürgnisu, millest aretati pehme nisu. Erineb teistest nisusortidest selle poolest, et tuum on tugevalt väliskesta küljes kinni;

Speltanisu peetakse maitseomadustelt ja toiteväärtuselt tavanisust paremaks.

# data[].attributes.body
Kaalium;

fosfor;

magneesium;

B3 - vitamiini.

# data[].attributes.body
1. Värvus - valge või kreemikas, kollaka või hallika varjundiga
2. Lõhn - nisujahule iseloomulik, ilma hallituse või kopituseta
3. Maitse - nisujahule iseloomulik, ilma hapuka, kibeda või muu kõrvalmaitseta
4. Mineraallisandite olemasolu
5. Niiskus - mitte üle 15%
6. Tuha (kliide) hulk
7. Kleepvalk
8. Happesus
9. Lisaainete leiduvus
10. Jahu küpsetamisomadused
11. Jahu jahvatuse jämedus

# data[].attributes.body
Kaubanduslik tootmine;

toodetakse nii väiketaludes kui ka suurfarmides;

2012. aastal toodeti maailmas 671,5 miljonit tonni nisu;

nisupõldude kogupindala oli 217,3 miljonit hektarit;

90–95% nisu kogutoodangust moodustab harilik nisu, millele järgneb kõva nisu.

# data[].attributes.body
Suurimad nisu importijad olid 2011 aastal Egiptus (9,8 miljonit tonni), Alžeeria (7,4) ja Jaapan (6,2).

# data[].attributes.body
20% ekspordiks;

suurimad nisu eksportijad olid 2011 aastal USA (32,8 miljonit tonni), Prantsusmaa (20,3) ja Kanada (16,3).

# data[].attributes.body
Nisukasvatuse hajuvus valdade lõikes, 2012.a

# data[].attributes.body
Narmasjuurestik areneb 3-4 idujuurest;

Kõrre pikkus tavaliselt 60-80 cm;

Lehtedel on lehetupp, lehelaba ja karvased kõrvakesed;

Õisikul on pea, lüliline peatelg ja pähikud kahe liblega;

Õitel on emakas ja 3 tolmukat;

Viljadeks on paljasteralised terad.

# data[].attributes.body
Merepinnast kuni 3000 m;

kasvuperioodi optimaalne õhutemperatuur kuni 25°C (talinisu 3-4°C; suvinisu 30-32°C);

aastane sademete hulk peaks olema vahemikus 250-1750mm;

kasvuperioodil oluline piisava niiskuse hulk mullas(liigniiske muld muudab taimed haigustele vastuvõtlikumaks ja saagikus väheneb);

saagi koristusaeg lõunapoolkeral oktoobrist jaanuarini, põhjapoolkeral aprillist septembrini;

nisu eelistab parasniisket viljakat mulda, mille pH on suurem kui 5,0.

# data[].attributes.body
Sööda- ja toiduteravilja nisu kasutatakse:

Saia ja leiva küpsetamiseks;

jahutoodetes(makaronid, koogid);

mitmesugused alkohoolsed joogid(õllest viinani);

biokütusena;

loomasöödaks;

punumistöödel;

katusematerjalina.

# data[].attributes.body
Harilik nisu ehk pehme nisu(Triticum aestivum);

Laialehine nisu(Triticum amplissifolium);

Kääbusnisu(Triticum compactum);

Kultuur- üheteranisu(Triticum monococcum);

Speltanisu(Triticum spelta).

# data[].attributes.body
Nisu (Triticum) on kõrreliste sugukonda kuuluv taimede perekond. Selle liike kasvatatakse üle maailma põllukultuurina.

Nisu kuulub maailma kõige tähtsamate kultuurtaimede hulka.

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=3wyhzKX97Vk

# data[].attributes.body
"Hea saagikus 2015. aastal toetas Eesti teravilja ekspordi hüppelist kasvu ja ulatus mullu 137,8 miljoni euroni. Eesti teraviljaekspordi olulisemad sihtturud olid Alžeeria, Saudi Araabia ja Iraan."

# data[].attributes.body
https://et.wikipedia.org/wiki/Nisu

statistikaamet.wordpress.com

https://maablogi.wordpress.com/2016/03/23/teravilja-eksport-kasvas-huppeliselt/

https://www.youtube.com

http://majandus24.postimees.ee/2582706/kaardid-kus-kasvatatakse-eestis-koige-rohkem-kartulit-rukist-ja-nisu

http://www.hkhk.edu.ee/teravili/nisujahu.html

# data[].attributes.headline
Enim eksporditud Eesti päritolu toidukaubad, 2014

# data[].attributes.subject
Enim eksporditud Eesti päritolu toidukaubad, 2014