# data[].attributes.body
Den 5. juni 1915 arrangerede kvinderne fra Dansk Kvindesamfund et optog  i anledning af kvindernes valgret. Der var flere tusind kvinder der samledes i Københavns gader, hvor de marcherede og kørte i sporvogne i et kæmpe optog med flag og hornmusik. Vejene var fyldte med mylder, og Pressen fulgte deres optog. Kvinderne viftede med foregningsskilte. Opmarchen forgik i København og tog bla. hen til Statsrådet på Amalienborg kl. 13:30. Fordi det var her Christian 10. underskrev den nye grundlov. Turen fortsatte forbi fællesmødet Rigsdagen kl. 14:30, hvor konseilspræsident C. Th. Zahle (1866-1946) overrakte den underskrevne grundlov til Folketingets formand  N. Pedersen-Nyskov (1850-1922).

# data[].attributes.body
Første gang forslaget om kvinders valgret blev offentliggjort var af forslag fra en mand som hed Frederik Bajer. Frederik Bajer foreslog i folketinget at få kvinderne ind i vælgerkorpset. Loven blev vedtaget i folketinget, men for at det kunne blive til en lov skulle det også godtages i landstinget. Desværre blev forslaget afvist gang på gang op gennem 1880’erne og 90’erne.  I Frederik Bajers indlæg argumenterede han for at kvinder burde have stemmeret på lige fod med mænd.

# data[].attributes.body
Dansk kvindesamfund har stået for kvindernes stemmeret. Det blev oprettet af Matilde Bajer og hendes mand Frederik Bajer, som var medlem af folketinget. Dansk kvindesamfund har ikke kun stået for kvindernes stemmeret. I de første mange år kæmpede dansk kvindesamfund f eks. for at ugifte kvinder fik adgang til uddannelse og erhverv og for ændring af ægteskabsloven. De gik meget forsigtigt til værks med kvindernes stemmeret. I 1884 kom de med et forslag om stemmeretskravet som blev afvist.

# data[].attributes.body
I 1849 blev Danmark et demokrati med Grundloven, men det var kun dele af folket der havde stemmeret. Det var kun ustraffede og selvforsørgende mænd over 30 år der kunne stemme til Folketinget. Allerede i 1880’erne begyndte kampen om hvorvidt kvinder skulle have stemmeret. Først i 1915 fik kvinderne deres stemmeret.

# data[].attributes.body
Der er gået 101 år siden kvinder fik valgret i 1915. Og i dag ser vi det som en selvfølge at kvinder stemmer. Der er langt mere ligestilling i dag, for det har ikke kun været, ved kvinders valgret der ikke var ligestilling. I dag er det også helt normalt at der sidder kvinder i folketinget der sidder 37,4% kvinder i folketinget i dag, og vi har også haft vores første kvindelige statsminister (Helle Torning Smith). Men på nogle punkter kæmper kvinderne stadig med ligestilling i dag.