# data[].attributes.headline
Музеј Иве Андрићa

# data[].attributes.subject
Музеј Иве Андрићa

# data[].attributes.body
Отворен је 1976. године у стану на Андрићевом венцу 8 , у коме је живео Иво Андрић,чувени писац заједно са супругом Милицом Бабић која је била костимограф Народног Позоришта.Овај стан је био први стан који је Иво Андрић себи уредио за живот и у њему остао до смрти, с обзиром на то  да је писац од 1919. до 1941. године провео у дипломатској служби Краљевине Југославије у престоницама широм Европе. Сачувани су распоред и изглед улазног хола,салона и Андрићеве собе.Такође су заступљени и оригинални музејски материјали из Легата Иве Андрића; фотографије, документи, уметнички и лични предмети, књиге и часописи.

# data[].attributes.body
Земун је део града Београда, али ипак становници Земуна се изјашњавају као Земунци, а не као Београђани. Земун се сматра за боемски крај који је налик селу, познат је по својим баровима и кафићима. Земун је припадао:
1346-1804 Угарска, 1804-1867 Аустријско царство, 1867-1918 Аустроугарска, 1918-1941 Краљевина СХС, 1945-1992 СФРЈ, 1992-2006 СЦГ, 2006- Република Србија. Најпознатије дестинације у Земуну су: Земунски кеј и Кула Гардош која је изграђена 1896. Са куле Гардош види Дунав и цео град. На слици се види Општина Земун

# data[].attributes.body
P rvo plansko uređivanje Kalemegdana započelo je 1890. Vojska je, tada, park predala na upravu Beogradskoj opštini. Pre Prvog svetskog rata, Kalemegdanski park se završavao kod doskorašnjih kamenih stepenica. Iza ovih stepenica, zemljište je bilo zapušteno i obraslo korovom sve do 1929. godine. Uređenje tog dela prethodilo je proširenju parkoviskih površina i na Gornji grad – 1931. U to doba, započinje nova era Kalemegdana, koji postaje centar na kome se postavljaju spomenici značajnim ličnostima i događajima.

Pobednik je naziv trijumfalnog spomenika podignutog na Gornjem gradu 1928. godine. Lociran je na velikom platou Kalemegdana, odakle se pruža izvrstan pogled na ušce Save u Dunav i Novi Beograd.

Spomenik zahvalnosti Francuskoj je skulptura vajara Ivana Meštrovića. U park Kalemegdan je postavljena 11. novembra 1930. godine u znak uzajamne pomoći i prijateljstva dva naroda – Srbije i Francuske – tokom Prvog svetskog rata. Do Velikog rata, na tom mestu se od 1913. godine nalazio spomenik Karađorđu koji je tokom rata srušen.

Zoološki vrt, ili Beo zoo vrt, ili Vrt dobre nade… Sve su to nazivi za gradski zoološki vrt koji se nalazi u centru grada, podnožje tvrđave Kalemegdan. Lokacija je, inače, poznata kao Mali Kalemegdan.

# data[].attributes.body
Подигнут је 7. октобра 1928. на Калемегдану у част прославе десетогодишњице пробоја Солунског фронта.Победника је бронзана мушка фигура ког чине соко у левој и мач у десној руци, на глави мушкарца налази се  традицонална народна капа "кече" којс представља српску народну ношњу. Направио га је вајар Иван Мештровић, као и постамент који је ауторско дело архитекте Петра Бајаловића. Израда и подизање споменика трајало је у периоду од 1913. до 1928. године, док прве идеје потичу из 1912. године када се победом у Првом балканском рату у јавности предлагало подизање споменика у Београду. Његова грађа се везује за митског хероја Херкула.Због

једноставности постамента и добро одмерене висине споменик Победник је утврђен за културно добро 1992. године.

Споменик и плато испод њега посети више од 5.000 туриста дневно. Победник је најусликанији и најпопуларнији београдски споменик.

# data[].attributes.headline
Опсерваторија у Звездарској шуми

# data[].attributes.subject
Опсерваторија у Звездарској шуми

# data[].attributes.body
Опсерваторија је основана је 7.Априла 1887.године, такође је једна од најстаријих научних институција у Србији. Налази се налази на највећој надморској висини (248,6 м) у граду и чини највишу тачку у Београду. Она је значајан објекат за развој астрономије, метеорологије, сеизмологије и физике у Србији. Она представља најзначајнији пројекат једног од пионира српског модернизма и оснивача групе архитеката модерног правца, Чеха Јана Дубовог, коме је за овај пројекат на Београдском универзитету додељена титула доктора техничких наука. Због њеног великог значаја налази се под Заводом за заштиту споменика културе.

# data[].attributes.attachment_link.title
опсерваторија

# data[].attributes.headline
Конак књегиње Љубице

# data[].attributes.subject
Конак књегиње Љубице

# data[].attributes.body
Конак књегиње Љубице један је од најрепрезентативнијих сачуваних архитектура из прве половине XIX века. Налази се у Београду у Улици кнеза Симе Марковића 8. Грађен је у периоду од 1829. до 1830. године. Кнез Милош је народно речено хтео да ,,убије две муве једним ударцем", овај конак би служио његовој подорици као дом где живе, а после би такође служио наредним кнезовима као дом. Друга улога овог конака је да служи и као двор за резиденцију. Изградио га је Хаџи Никола Живковић. Конак је више пута мењао намену, а данас се у њему налази део збирке Музеја града Београда.
Маријана Кондић

# data[].attributes.body
Кула Гардош је једна од четири Миленијумске куле које су Угарске власти изградиле на све четири стране света. Кула је висока 36 метара и изграђена је у Земуну, у граду Београду 1896. године на узвишењу Гардош. Земунска Миленијумска кула, из периода Угарске краљевине, осим оне у Мађарској, једини је такав сачувани споменик који је остао на територији других држава. Пружа величанствен поглед на Дунав, Земун, Београд и њихову околину. Кула има три назива (који се најчешће користе), а то су:Кула Гардош, Миленијумска кула, Кула Сибињанин Јанка. Рушевине заједно са кулом представљају најстарије грађевинске остатке у Земуну, а проглашена је спомеником културе 1948. године.

# data[].attributes.body
Botanička bašta Jevremovac je botanička bašta u Srbiji. Nalazi se u užem centru Beograda, na teritoriji Opštine Stari grad. Ima status spomenika prirode II kategorije i zaštićen je kao spomenik kulture. Zajedno sa Institutom za botaniku je nastavna jedinica Biološkog fakulteta Univerziteta u Beogradu. Botanička bašta zauzima površinu od 4,8 hektara i sadrži oko 1000 biljnih vrsta, staklenu baštu od 500 kvadratnih metara, zgrade Instituta za botaniku sa izuzetno vrednim herbarijumom i bibliotekom sa oko 13.000 bibliotečkih jedinica. Botanička bašta „Jevremovac“ je nastala 1855. godine. To je prva i do sada jedina botanička bašta u Srbiji čije je osnivanje vezano za jedno od najvećih imena srpske botanike – Josifa Pančića.

# data[].attributes.body
Stari dvor je tokom XIX veka bio palta dinestije  Obrenović.Dok se danas koristi kao skupstina grada Beograda.Sagradjen je u periodu izmedju 1882 i 1884 godine.Nalazi se na uglu ulice Kranja Milana i Dragoslava Jovanovića.Ova gradjavina je imala za cilj da prevazidje sve dosadasnje rezidencije vladara,plan se obistinio zato sto je ova gradjevina najlepsa u ovom periodu.
Sara Popovic

# data[].attributes.body
Glavni grad Srbije, Beograd, prepun je znamenitosti, prirodnih i antropogenih lepota.
Kao jedno od najčorobnijih mesta u Beogradu izdvaja se ušće Save u Dunav. Sava se uliva u Dunav u samom centru Beograda, izmedju Velikog ratnog ostrva, Novog Beograda i Nebojšine kule. Prva naselja na ovom mestu izgradjena su pre oko 7000 godina.Prvi srpski vladar, Dragutin, ovde osniva grad 1284. Despot Stefan Lazarević ovde prvi put postavlja srpsku prestonicu. Danas je ovo turistička atrakcija, jer svi koji se nadju u Beogradu bivaju počastvovani da posete ovo mesto.

# data[].attributes.body
Beli dvor i Kraljevski dvor u okviru dvorskog kompleksa nalaze se na najvišem brežuljku Dedinja. Izgradnja je započeta 1934. a završena 1936. godine. Uz dvor, sagrađene su kuhinja i garaža, koji su sa centralnim objektom povezane podzemnim tunelom.  Kasnije se na objekat sagradilo i podzemno sklonište, u periodu pred početak Drugog svetskog rata. Na Belom dvoru su se održavale razne svečanosti u to vreme i priređivale zabave za ugledne goste iz inostranstva. Dvor je opremljen i velikim brojem umetničkih dela koja su od ogromne novčane vrednosti, poput portreta Kralja Aleksandra I. Trpezarija je opremljena najboljim nameštajem u stilu Čipendejla, a  veliki i mali salon nameštajem u stilu Luja XV. Tu je i dvorska biblioteka koja je imala oko 35.000 knjiga. Dvor je oduvek pripadao porodici Karađorđević, a danas ga koristi princ Aleksandar II, ipak dvor je vlasništvo Republike Srbije.

# data[].attributes.attachment_caption
Зграда Филмског града у Жаркову

# data[].attributes.body
Насеље у Београду, у општини Чукарица. У Жаркову се налазе Репиште, већи део Макиша, Јулино брдо, Старо Жарково, Беле воде и Филмски град. У Жаркову живи 79 438 становника. Северно се граничи са Бановим Брдом и Чукаричком падином, јужно са Железником, источно са Кошутњаком и Видиковцем, а на западу са Макишом. Једна од најстаријих школа у Србији је основна школа ,,Љуба Ненадовић". Она је такође и заштићени споменик културе, као и храм Светог Вазнесења господњег и Стара школа у Жаркову. Насеље Филмски град, део Жаркова, је име добило по Авала филму. Мештани Жаркова су у насељу Беле воде изградили цркву Светог Вазнесења господњег 1938. године. Ту се налази Ледине-Жарково, археолошко налазиште.

# data[].attributes.body
Manastir Rakovica je manastir Srpske pravoslavne crkve.smešten u beogradskom naselju Rakovica. Posvećen je arhanđelima Mihajlu i Gavrilu.Iako se nastanak manastira, po narodnom predanju, veže za vrieme vladavine srpskih kraljeva Dragutina i Milutina, savremeni dokumenti to dovode u pitanje. Spominje se u putopisu Feliksa Petančića iz 1502. godine, pod naslovom „Ranauicence monasterium".Tokom 16. veka manastir je premešten na svoje sadašnje mesto, u Rakovicu gde su pronađeni ostaci stare zgrade.

# data[].attributes.headline
Етнографски музеј

# data[].attributes.subject
Етнографски музеј

# data[].attributes.body
Етнографски музеј је институција културе која се налази у Београду, у самом центру града, непосредно поред Коларчеве задужбине. Етнографски музеј представља један од најстаријих музеја у Србији и основан је 1901. године.
У оквиру Српског ученог друштва 1872. године дат је конкретан предлог за оснивање музеја који би чувао етнографске предмете. Те године је Стојан Новаковић изложио Предлог и нацрт за оснивање Српског историјско-етнографског музеја и од тада се радило на формирању.
У Етнографском музеју је до данас отворено осам сталних поставки и приређено око 300 повремених изложби. Стална поставка заузима три нивоа зграде. Данас Етнографски музеј чува велики број етнографских предмета, распоређених у засебне збирке (покућство, накит, обичаји, народне ношње, народна архитектура, привреда, сточарство, саобраћај, култни предмети итд.

# data[].attributes.body
По легенди, у лето 1456. турска војска је почела да надире кроз Угарску и са Дунава прилази Београду. Након жестоког јуриша који је предводио Сибињанин Јанко, српска војска се неочекивано одбранила. На бојном пољу остало је много мртвих, а међу телима и један врабац погођен са три стреле. То је врабац који је спасио три људска живота. Зато је постао симбол Београда. Ови врапци се углавном хране зрневљем, инсектима, и мрвицама које људи бацају, зато доста зависи од човека.

Петар Цветковић 8/5

# data[].attributes.body
Шумице су парк и урбано насеље у јужном делу ван старог градског насеља Београда, у општини Вождовац.Насеље Шумице, налази се на Пашином брду, у чијем саставу се налази градска шума по којој и носи име. Од центра београда удаљено је 6,5 километара.На западу се граничи са Душановцем, а на истоку са Коњарником.Парк заузима површину од 0,64 хектара.Дрвеће у овом модерном парку је остатак много већег, које је постојало пре Другог светског рата.У парку жибе јежеви и слепи мишеви, а главна атракција су веверице, које често долазе у парк.Насеље је изграђено крајем у периоду од 1963.-1967.Модерно насеље, са пуно зелених површина, може се грубо поделити на два дела:јужни, уз стамбени објекат, и северни са мањим породичним кућама и вилама.Према попису из 2002. у насељу је живело 7228 становника.
Сара Шантл

# data[].attributes.headline
Ада Циганлија

# data[].attributes.subject
Ада Циганлија

# data[].attributes.body
Ада Циганлија Београд чини сасвим посебним градом. Ово вештачко језеро налази се на свега петнаестак минута од самог центра града (4 км), а представља природну рекреациону оазу. Ада Циганлија најпопуларнија је лети када је посећује огроман број грађана и туриста. Језеро Ада се у врелим летњим данима најчешће користи као купалиште, па је колоквијално названа и море Београда. На циганлији се током целе године практикују спортске активности. Такође на Ади постоји бициклистичка стаза , која је дугачка читавих 11 километара. Ово језеро воле сви грађани Београда.

Никола Андрић

# data[].attributes.attachment_caption
Народно позориште у Београду

# data[].attributes.body
је позориште у Београду које се налази на Тргу републике, на углу Васине и Француске улице, у самом центру града. Основано је 1868. године, а у садашњу зграду, на месту тадашње Стамбол капије, уселило се 1869. године. У оквиру њега функционишу уметничке јединице Опера, Балет и Драма, а представе се одигравају на Великој сцени и Сцени „Раша Плаовић”. Данас представља једну од најрепрезентативнијих и најзначајнијих културних институција Србије.

# data[].attributes.attachment_caption
Ђерам пијаца

# data[].attributes.body
Ђерам је део Београда и простире се уз Булевар Краља Александра На Звездари. Обележје овог краја је Ђерам пијаца, једна од највећих пијаца у Београду. Крај је добио назив по бунару који се ту налазио. По попису из 2011. године, Ђерам је имао око 3133 становника.

# data[].attributes.headline
Храм Светог Саве

# data[].attributes.subject
Храм Светог Саве

# data[].attributes.body
Храм представља највећу православну цркву на Балкану. Налази се на општини Врачар, у Београду. Направљен је на том месту јер се сматра да је Коџа Сипан-паша спалио мошти Светог Саве 1594. год. Овај храм чини органски део савремене живописне силуете Београда. Изграђен је у српском-византијском стилу, са четири звоника. Главна купола износи чак 70 метара. Површина му износи 4830 квадратних метара. Куполе су украшене са осамнаест позлаћених крствона. У звоницима се налазе 49 звона. Црква Светог цара Лазара се налази испод пода храма. У њу је планирано да се сахрањују упокојени патријарси. Матија Бан је први изнео идеју о изградњи храма Светог Саве на Врачару 1879. године. Изградња овог храма је отпочела 1905. године и трајала је веома споро до 2002. године. Градња екстеријера је завршена 2004. године. Тек тада је почела декорација интеријера. Владимир Путин и Дмитриј Медведев су посетили храм по два пута.

# data[].attributes.headline
Црква Светог Марка

# data[].attributes.subject
Црква Светог Марка

# data[].attributes.body
Црква Светог Марка у Београду налази се на северозападном крају парка Ташмајдан. Грађена је од 1931. до 1940. године.  Храм је пројектован у српско-византијском стилу а архитектама, браћи Крстић узор је био манастир Грачаница. Била је највећа православна црква у Југославији пре другог светског рата.  Ово је био први црквени објекат изведен у бетонској конструкцији са централним грејањем и електричним звонима. Крст на централном кубету, висок пет метара освећен је 1936. године. Црква је обложена каменом у јесен 1937. године. Уређење ентеријера је започето 1940. године и  прекинуто почетком Другог светског рата.
У цркви се налазе гробнице цара Душана, патријарха Германа Ђорића, краља Александра Обреновића и Драге Машин,  кнеза Милана М. Обреновића, Ане Ј. Обреновић и кнежевића Сергија М. Обреновића. У цркви се чува једна од најбогатијих збирки српских икона 18. и 19 века. Уз данашњу велику цркву стајала је стара црква коју је подигао кнез Милош која је уништена у бомбардовању Београда 1941. године.

# data[].attributes.attachment_caption
Ташмајдан/Трг Републике/Топчидерски парк

# data[].attributes.body
Tasmajdanski park se nalazi u centru grada kod crkve Svetog Marka u opstini Palilula. U 19. veku je tu bilo tasmajdansko groblje. Istoricari tvrde da su u 16. veku Turci bas tu spalili kosti Svetog Save. 2007 godine je otkriven spomenik Desanke Maksimovic, a tu se nalazi spomenik deci stradaloj za vreme bombardovanja 1999. godine. Park je na lepom mestu obasjan suncem, zato ima puno posetioca koji setaju decu ili kucne ljubimce. Leti se organizuju razni koncerti i kulturna desavanja, a odmah tu se nalazi i bazen, da se lakse podnesu vreli letnji dani.

# data[].attributes.body
Otvoren je 19. oktobra 1936. godine. Nalazi se blizu Tašmajdana, u ulici Nikole Pašića. Na mestu na kome se  Dom nalazi pročitan je sultanov ukaz da Srbija nije više pod turskom vlasti, i da je slobodna. Ova građevina je počela sa radom 20. oktobra, kada je u njoj održana prva sednica. Projektovao ju je Konstantin Jovanović, a dizajnirao ruski arhitekta Nikolai Krasni. Gradnja je trajala skoro 30 godina. Površina je skoro 14 000 metara kvadratnih, i nalazi se na više spratova. Unutrašnost je u orahovači, a u Domu se nalaze mnogi mozaici, skulpture i slike poznatih umetnika iz Srbije i stare Jugoslavije. Građen je u akademskom stilu.
Zbog svog kulturnog, umetničkog, istorijskog, arhitektonskog značaja ova zgrada je od 1984. godine spomenik kulture i pod zaštitom je države.
Dom Narodne skupštine je jedna od najpoznatijih i najlepših zgrada u Srbiji, a i jedan od glavnih simbola Beograda.

# data[].attributes.body
Чукарица је добила име по кафани . На данашњем месту Рафинерије шећера у другој половини 19. века постојала је кафана. Била је веома популарна јер се налазила на месту где се на улазу у Београд спајају два пута, један из Обреновца и други из Шумадије . Била је у власништву Стојка Чукара и по њему је кафана добила назив „Чукарева кафана” по чему је касније и насеље добило име. Чукарица је у потпуности окружена осталим београдским општинама: граничи се са реком Савом на западу, општинама Савски венац на северу и североистоку, Раковица на истоку, Вождовац на југоистоку, Барајево на југу и Обреновац на југозападу.