# data[].attributes.body
Hvordan henvise til tematabell man har utformet selv? Trenger ikke henvisning da

# data[].attributes.body
Bruker tematabell fra en tidligere bacheloroppgave. Hvordan skal vi henvise til hvor vi har funnet "malen" for tematabellen?

# data[].attributes.body
Kan dere forklare hva som er forskjellen på disse? Skjønte ikke helt

# data[].attributes.body
Synes det er vanskelig å analysere resultatene av fem artikler hvor alle artiklene har kvantitative data som resultat?

# data[].attributes.body
Skriver opp kilden for artikkelen for første gang i litteraturmatrisa. Teller dette, slik at vi kan skrive "(førsteforfatter, et.al, xxxx)" etter det? Eller skal vi skrive alle forfattere første gang etter litteraturmatrisen?

# data[].attributes.body
Når får vi forsida?

# data[].attributes.body
Hvor bør man ha litteraturmatrisene? I metodedelen eller resultatdelen?

# data[].attributes.headline
Får man begrunnelse for karakter på bachelor eller må man be om dette?

# data[].attributes.subject
Får man begrunnelse for karakter på bachelor eller må man be om dette?

# data[].attributes.body
Bør dette diskuteres i analysedelen av oppgaven, eller er dette noe som hører hjemme i metodediskusjonen?

# data[].attributes.headline
Skal metodediskusjon og resultatdiskusjon gis like mye plass? Eller er en av dem viktigere?

# data[].attributes.subject
Skal metodediskusjon og resultatdiskusjon gis like mye plass? Eller er en av dem viktigere?

# data[].attributes.body
Kan man ha fler enn 5 artikler?

# data[].attributes.body
Må man velge bare kvalitative artikler eller kan man kombinere typer i dine 5 artikler?

# data[].attributes.body
Hvor mange sider burde diskusjonsdelen omtrent være?

# data[].attributes.body
Kan man klage på karakteren til bachelor på samme måte som øvrige eksamener?

# data[].attributes.headline
metode diskusjon under metode eller diskusjonskapittel? 

# data[].attributes.subject
metode diskusjon under metode eller diskusjonskapittel? 

# data[].attributes.body
Og hvor skal resultatdiskusjonen stå?

# data[].attributes.body
Er det en måte vi kan finne ut om en artikkel er review eller ikke, hvis vi er usikker. Tror veileder begynner å bli lei at jeg sender en del mail..

# data[].attributes.body
Dersom man skal skrive om tverrfaglig samarbeid men ha vernepleie mest i fokus. Det er lite artikler på spesifikt vernepleie, så derfor har jeg valgt å involvere de som omtaler "Nurse". Men i litteraturmatrisen, skal jeg skrive "helsepersonell" eller "sykepleier" ?

# data[].attributes.body
Under veiledning virker det for meg som at mye går på personlig preferanse hos veiledere. Er det slik at vi kan bli trukket pga. sensor har en annen personlig preferanse enn veileder. Vi får beskjed om å lytte til veileder, men når alle har forskjellige svar er dette frustrerende som student. Om min veileder synes det er greit at jeg benytter en eller flere eldre artikler, kan sensor da trekke meg for det dersom de ikke har samme mening? Sitter med en enorm frustrasjon, da vi som studenter ønsker å gjøre det bra. Det er frustrerende å høre at det man har fått beskjed om er greit av sin veileder, er helt feil i følge annen veileder. Hvordan skal vi forholde oss til dette?

# data[].attributes.headline
Like retningslinjer fra alle veilederne 

# data[].attributes.subject
Like retningslinjer fra alle veilederne 

# data[].attributes.body
Opplever at faglærerne er veldig ulike i hvordan de ønsket at bacheloren skal skrives. Noen eksempler:
Noen sier vi skal bruke nøytrale termer i oppgaven, mens andre mener det er en fordel å bruke "jeg". Noen sier vi SKAL benytte sidetall, andre sier sidetall bare skal brukes ved direkte sitat eller ved lett omformulering. Noen veiledere sier vi skal omtale artiklene som artikkel 1, 2, 3, 4 og 5 i resultatdelen. Andre mener det skaper en mye bedre oversikt å sammenfatte artiklene og bare referere med APA. Altså å unngå å skrive feks: "Artikkel 1 og 2 sier".
Disse ulikhetene skaper frustrasjon hos mange av oss fordi 1. det er ikke veileder som retter oppgaven så om oppgaven skrives slik veileder foretrekker kan det være et minus hos den som retter, og 2. ulike beskjeder er forvirrende og skaper usikkerhet når vi skriver. Noe som tar verdifull tid fordi man føler man kanskje burde endre eller skrive på en helt annen måte fordi en annen faglærer har uttrykt dette.

Jeg forstår at alle har ulike preferanser, men når det gjelder slike ting som presentert over mener jeg det burde være like beskjeder fra alle faglærerne. Mye tid og energi blir jo brukt på usikkerhet fordi beskjedene er så ulike??? Utrolig kjipt å levere en oppgave med artikler som er 15 år gamle fordi veileder mener det er innafor også syns ikke faglærer som retter oppgaven at dette er okei.

# data[].attributes.body
Noen faglærere sier at man kan bruke «jeg» i oppgaven, andre mener at dette skal IKKE brukes.
Noen mener at analyse skal stå i metodedelen av oppgaven, andre mener denne skal i resultatdelen.
Noen sier at artiklene ikke kan være mer enn 10 år gamle, mens andre mener at dette kommer ann på hvor mye forskning det er på tema og hva som er tilgjengelig.

Når veiledere har så forskjellige meninger som legger føringer for hvordan oppgaven skal framstilles, så blir det dumt at en annen veileder skal være den som retter oppgaven. Hva hvis jeg hadde skrevet oppgaven i «jeg» form som min veileder ønsker, også er det veilederen som mener at dette ikke hører hjemme i en bacheloroppgave som skal rette oppgaven og trekker meg for dette. Hadde vært enklere om veilederne sammen hadde blitt enige om kravene til oppgaven FØR de begynte å veilede oss alle så forskjellig.