# data[].attributes.body
Com a llibreter i editor, Joan Timoneda va afavorir la divulgació de la literatura del seu moment.
La seva producció literària està escrita en llengua catalana i castellana, fins i tot en un mateix llibre combina composicions en aquests dos idiomes.

# data[].attributes.body
La temàtica de la seva poesia es pot dividir en dos grups ben diferenciats. Per una banda, escrivia sobre temes populars i, per l’altra, feia poemes imitant, en temàtica i mètrica, Ausiàs March. De l’obra poètica en destaca Cancionero general de Hernando de Castillo i un recull dels seus poemes que es va publicar després de la seva mort. Ferrandis d’Herèdia va veure reconeguda i elogiada la seva trajectòria poètica pels seus companys poetes de l’època .

El mateix Timoneda va incloure en un dels seus poemaris un poema de Ferrandis d’Herèdia que feia servir aquesta tècnica.

# data[].attributes.body
Essent poeta, músic i pintor, Pere Serafí treballà de forma paral·lela alguns temes sota diverses formes artístiques, per això no és gens estrany que trobem coincidències en el temps entre el tema de les obres pictòriques que li encarregaven i els poemes que ell escrivia a casa. El gust per aquests poetes medievals i les formes modernes que havia conegut a Itàlia van facilitar que fes ús d’estrofes i formes molt diverses, algunes de tipus més tradicional, com ara la cançó i les glosses, i d’altres de més modernes, com els sonets. Malauradament, no se n’han pogut conservar totes les obres, perquè es creu que els problemes econòmics que travessava no li van permetre imprimir-les. Una d’aquestes obres anava adreçada al rei, Arte poética en romance castellano.

L’autor titulà aquesta segona part «Llibre segon, de les obres espirituals».

# data[].attributes.headline
 CONTEXT HISTÒRIC I CULTURAL A LA CORONA D’ARAGÓ I DE CASTELLA

# data[].attributes.subject
 CONTEXT HISTÒRIC I CULTURAL A LA CORONA D’ARAGÓ I DE CASTELLA

# data[].attributes.body
El 1410, la mort de Martí l’Humà sense hereu legítim va posar fi al llinatge dels reis del Casal de Barcelona. Després de celebrar-se la reunió del Compromís de Casp per decidir qui el succeiria, la família aragonesa dels Trastàmara va agafar les regnes de la Corona. Uns anys més tard , Ferran II d’Aragó, l’hereu de la corona catalanoaragonesa, es va casar amb Isabel I de Castella, una unió matrimonial que comportà la unificació de les dues dinasties, tot i que ambdós territoris conservaren la seva independència política. A la pràctica, el casament va precipitar el trasllat de la cort reial a terres castellanes.

Mentrestant, Catalunya es va veure immersa en guerres i aixecaments populars en contra dels castellans i dels francesos. La resposta de la Corona a la Reforma fou la Santa Inquisició, una institució lligada a l’Església que castigava tot tipus de manifestació que anés en contra del concepte de fe prescrit pel Vaticà. Al mateix temps, dedicava grans esforços a censurar el contingut de les obres literàries. Pel que fa a la llengua, malgrat que el català no estava prohibit ni restringit de manera oficial, la llengua de la cort era la preferida pels impressors catalans a l’hora de publicar noves obres amb el nou invent, la impremta.

A l’època del renaixement, el llatí es convertí en una llengua de cultura per a les elits intel·lectuals i, per aquest motiu, es va publicar un nombre significatiu d’obres en llengua llatina. Els grans pintors i escultors de la Corona, estaven molt lligats a la cort, com va ser el cas de Goya i de Velázquez.

# data[].attributes.body
Joan Lluís Vives i Marc va néixer a València i va morir a Bruges , després de recórrer altres països d’Europa , on va estudiar i treballar com a professor en diverses universitats. La seva ascendència jueva va deixar empremta en la seva vida personal i professional, ja que, tot i que la família ja s’havia convertit al cristianisme, els Vives van ser perseguits per la Inquisició.

# data[].attributes.body
·Esta evalorada en 3 parts.

Es produí una revaloració de l’artista o creador, que evolucionà cap a un nou estatus social. Pel que fa a la música, amb l’estrena de L’Orfeo, de Monteverdi, va néixer un nou gènere: l’òpera. Amb referència a les arts plàstiques, van destacar les obres de Miquel Àngel, Leonardo Da Vinci i, més endavant, les escoles holandesa i francesa.

# data[].attributes.headline
Joan Boscà , un dels introductors del renaixement

# data[].attributes.subject
Joan Boscà , un dels introductors del renaixement

# data[].attributes.body
Joan Boscà i Almogàver és un poeta i traductor nascut a Barcelona i, des de molt jove, vinculat a la cort reial del reis Ferran el Catòlic i Carles I, que actuava, per exemple, d’ambaixador de la corona a Itàlia. Boscà prové d’una família benestant que ja havia ocupat posicions de prestigi i es mantenia molt unida a la família reial castellana a causa de la lleialtat que els Boscà van demostrar en moments de tensió interna. Aquesta posició econòmica i social de la família Boscà li va facilitar l’accés a la cultura i a coneixements de tipus humanístics.

# data[].attributes.body
Al llarg de tot el segle XV van succeir un seguit de fets que van encetar una etapa: l’edat moderna. Diuen que l'edat mitjana va ser el feudalisme i ene l segle XV, es qüestiona i finalment se descaneda la Revolució Francesa en el 1789. Va nèixer una nova classe social --> la burgesia,  s’interessaven per la cultura i l’educació.

Erasme de Rotterdam.

# data[].attributes.body
L’Esparsa, un dels poemes escrits durant la seva estada a Barcelona, és la composició en català de Joan Boscà més significativa i que és una glossa del poema IV d’Ausiàs Marc Així com cell qui desija vianda

# data[].attributes.headline
 POESIA CASTELLANA DEL RENAIXEMENT AMB ARRELS CATALANES

# data[].attributes.subject
 POESIA CASTELLANA DEL RENAIXEMENT AMB ARRELS CATALANES

# data[].attributes.body
Gairebé la totalitat de la seva obra està escrita en llengua castellana, la llengua de la cort, exceptuant alguns versos en català. La seva dedicació a la literatura fou fructífera i, malgrat que hi predominen les obres poètiques, també va escriure en prosa. D’entre la seva creació, en podem destacar Obras, un recull de poemes que es va reeditar en tres ocasions per l’èxit que va tenir.

# data[].attributes.body
Fins a quin punt servirà a l’home la seua força física si les coses més grans i dignes no les pot realitzar amb la força dels membres sinó amb l’enginy?

# data[].attributes.body
Durant tres segles i mig, des del segle XVI fins a les primeres dècades del segle XIX, la cultura catalana, i especialment a la literatura, entrà en un procés de declivi i de pèrdua de prestigi en benefici de la castellana.
Fer l'us de la paraula decadència per anomenar aquest període, actualment es rebutgada perque es considera que la literatura popular no es va veure afectada de la mateixa manera que la literatura culta. Per contra, econòmicament Catalunya es consolidà com un dels grans motors comercials i industrials de la península ibèrica.
Albert ROSSICH

# data[].attributes.body
Les noves idees que arribaren del moviment cultural i artístic que dominava Europa, el renaixement, amb el bressol a Itàlia, van irrompre amb força i van modernitzar la literatura del país.

# data[].attributes.body
Totes les èpoques decadents són subjectives i, per contra, totes les èpoques de progrés són objectives.