# data[].attributes.headline
האם הרמב"ם פועל באופן מאוזן או שהוא אובססיבי?

# data[].attributes.subject
האם הרמב"ם פועל באופן מאוזן או שהוא אובססיבי?

# data[].attributes.body
תלמידה שאלה אותי פעם כשלמדנו את הפרק החמישי ב 8 פרקים - אם הרמב"ם מטיף לאיזון, לשיקול דעת, לאפשר מנוחה וכו, ומצד שני שכל מהלך ואפילו הקטן ביותר יהיה מכוון לשם שמיים ולידיעת האל, האין זוהי סתירה? האם הוא לא מכוון בעצם לאובססיביות?

# data[].attributes.headline
מה אברהם יהושע השל היה אומר על אנשים שאינם מאמינים באלוהים - האם לדעתו המוסר שלהם פגום? (מתן קפלן, כיתה י"א, תיכון קשת, מזכרת בתיה)

# data[].attributes.subject
מה אברהם יהושע השל היה אומר על אנשים שאינם מאמינים באלוהים - האם לדעתו המוסר שלהם פגום? (מתן קפלן, כיתה י"א, תיכון קשת, מזכרת בתיה)

# data[].attributes.body
זו שאלה שעלתה בכיתה בעת הדיון שלנו על אברהם יהושע השל במסגרת תכנית "צדק חברתי". השאלה עלתה משום שעסקנו מספר שיעורים בהגותו של הפילוסוף א"י השל. במסגרת הדיון השל עוסק בביקורת הפילוסופיה המודרנית שלא הצליחה להעמיד במסגרתה שיטה מוסרית שהייתה מונעת את השואה. מהלך הדיון כלל דיון על אלוהים ועל היותו של אלוהים הערובה המוסרית לאדם. בתוך השיעור, תלמידה הרימה את היד, וניכר מעצם השאלה הבנה של המשמעות מעבר לתחום הדיון שלנו - האם אדם שאינו מאמין באלוהים, בעצם האפשרות שאלוהים מעורב בעולם, אינו מצליח להיות מוסרי. השאלה פתחה דיון על מהותו של המוסר בחברה המודרנית, וגם ביקורת על השל במסגרת השיעור. היא שאלה טובה, משום שהיא שאלה שעשתה היקש והצליחה לעשות מעבר לשאלות מעבר להבנת השיטה הפילוסופית של א"י השל.

# data[].attributes.headline
ובחרת בחיים סגית אלפסי מרחבים

# data[].attributes.subject
ובחרת בחיים סגית אלפסי מרחבים

# data[].attributes.body
שאלה מהשיעור של היום בעקבות "מצוות לא תעמוד על דם רעך" מתוך פרק ד "ובחרת בחיים" שאני מלמדת בשכבה י'.
הראתי את הסרטון על התקרית של יסמין פינגולד
ושאלתי מה הם היו עושים: קופצים למים? מתקשרים למישהו? פותחים מצלמה בשידור חי?
דנו בשאלה האם אעשה הכל כדי להציל מישהו מסכנה? האם אסכן את עצמי עבור מטרה זו?
זו היתה סוגיה מעניינת שדנה בערכים חשובים בחברה היום: אחריות, אכפתיות, חמלה, הצלה ועוד.
הרגשתי שזו שאלה טובה המעוררת מחשבה בעיקר כאשר בני הנוער עסוקים בשאלה "מה יוצא לי מזה".
התשובות היו מגוונות ומעניינות.

# data[].attributes.headline
מדוע לאח דניאל כל כך חשובה ההכרה בזהותו המורכבת (יהודי בן הדת הקתולית)? (יפעת בירנבוים, עירוני א', שכבת י')

# data[].attributes.subject
מדוע לאח דניאל כל כך חשובה ההכרה בזהותו המורכבת (יהודי בן הדת הקתולית)? (יפעת בירנבוים, עירוני א', שכבת י')

# data[].attributes.body
מדי שנה תלמידים שואלים את השאלה הזאת בשלבים שונים של הוראת בג"ץ האח דניאל. ההתעקשות של האח דניאל לזכות בהכרה ביהדותו תחת סעיף הלאום, לרבות העתירה לבג"ץ מעוררת אצלם סימני שאלה משום שהם תוהים על פשר הצורך בהכרה רשמית. בנקודה זאת בדיון אני מייצרת הקבלה למאבק של קהילת הלהטב"ק להכרה ציבורית ורשמית בזכויותיהם. לתלמידים הרבה יותר קל להבין מדוע הומו רוצה שיכירו בזהותו המינית על מלוא מורכבותה ומדוע אין שום סיבה שיחיה בארון, מאשר להבין מדוע מישהו חש בו זמנית יהודי בלאומו וקתולי בדתו ומה הצורך שלו בהכרה מטעם משרד הפנים בזהות זאת. האנלוגיה, גם אם אינה מדויקת, מסייעת בהבהרה משום שהיא מחדדת שיש כאן סוגיה של הגדרה עצמית, הזכות של אדם להגיד מי הוא ולהתקבל בחברה והרצון לחוש שייך.

# data[].attributes.headline
מה ישעיהו ליבוביץ' היה אומר על יחסים להט"ביים? (תלמידת מגמה כיתה י"ב, כחלק מהלימוד בטוב והרע, על הטוב והרע בעולם המודרני)

# data[].attributes.subject
מה ישעיהו ליבוביץ' היה אומר על יחסים להט"ביים? (תלמידת מגמה כיתה י"ב, כחלק מהלימוד בטוב והרע, על הטוב והרע בעולם המודרני)

# data[].attributes.body
בעיני זו שאלה טובה כי:
1. היא מראה שהדמות הזו עוררה בהם עניין
2. הוא עורר בהם מחשבה
3. הם ניסו לתרגם את תפיסותיו למה שמעסיק אותם היום.
4. אני לא ידעתי את התשובה, ויחד איתם יצאתי לחפש תשובה, והאמת שהתשובה הייתה מאוד מאוד מעניינת ומתוחכמת, ומאוד את המורכבות בתפיסה שלו. הם לא הבינו את תשובתו, וזה הפך להיות כמו עוד שיעור מחשבת, עם הרבה פלפול, רצון להבין, ודיון על עמדתו.

# data[].attributes.headline
שאלה טובה שנשאלה במסגרת "שאהבה נפשי"

# data[].attributes.subject
שאלה טובה שנשאלה במסגרת "שאהבה נפשי"

# data[].attributes.body
במסגרת השיעור למדנו את נאומה של דיוטימה, כהנת החכמה, מתוך המשתה. שאלה טובה שנשאלה במהלך הלימוד היא האם העליה במדרגות לעבר הארוס, מבטלת את השלב שעברת, או דווקא מכלילה אותו? כלומר, האם האוהב את הגוף היחיד, כשהוא עולה לעבר אהבת החכמה, מתנזר? השאלה הזו פתחה דיון מעניין שהעביר את המחשבה על אהבת החכמה להיות מתח, דרך, שביל - ולאו דווקא מטרה. כלומר, דבר שנמצא בתוך החיים, מלווה אותם, ולא שכל החיים מוקדשים עבורו.

# data[].attributes.headline
מה היתרון בתפיסת הרע של הקבלה לעומת זו של הרמב"ם? (שירה גינוסר, תיכון אילון, חולון)

# data[].attributes.subject
מה היתרון בתפיסת הרע של הקבלה לעומת זו של הרמב"ם? (שירה גינוסר, תיכון אילון, חולון)

# data[].attributes.body
שאלה שניסחתי בכיתה אבל עלתה כמעט באופן אורגני מדיון שנעשה עם התלמידים. אחרי שמאוד התרשמו מהרמב"ם המעבר לקבלה היה קשה. גם קשה להסבר וגם היה קשה להם לקבל את תפיסת הרע שם. אבל כששאלנו מה היתרון בתפיסת הרע הזאת, היא פתאום נראתה יותר משכנעת או יותר ראלית או יותר מחוברת לאופן שבו אנחנו תופסים את הרע ביום יום - הרע קיים, הרע מפחיד, הרע כתמונת ראי לטוב, הרע כמפלצת.
אני חושבת שזו שאלה טובה כי היא פשוטה מאוד ובכל זאת מצליחה לשים את האצבע בדיוק על הדבר שיכול לשנות את העמדה שלנו בדיון או את נקודת המבט שלנו

# data[].attributes.headline
האל מפריד בין הטוב לרע, אז האם יש בכלל רע בעולם?

# data[].attributes.subject
האל מפריד בין הטוב לרע, אז האם יש בכלל רע בעולם?

# data[].attributes.body
סתיו לוזון, ביה"ס זיו
אנחנו לומדים יחידה שעוסקת בטוב ורע. אחד הדיונים הראשונים עוסקת בבריאת העולם ובאופן בו הגיע הטוב והרע לעולם, עוד לפני יכולת האדם לבחור ביניהם בכלל.
השאלה הייתה מעניינת וחשובה לאחר שלמדנו שעץ הדעת הכיל את הטוב ואת הרע, עד לאכילה ממנו ולגזירת הדעת על אדם וחוה, לא היה ניתן להבחין ביניהם ולכן מעניין לחשוב מדוע ההפרדה מתקיימת? כיצד העולם היה נראה בלעדיה? האם המוסר כפי שאנחנו מכירים אותו, היה משתנה? האם היה רק טוב? האם היה רק רע?
התפתח דיון מעניין בכיתה שעודד חשיבה עצמאית והתבוננות על פעולות שאנחנו עושים והאופן בו אנחנו משייכים אותם למעשים טובים או רעים.

# data[].attributes.headline
האם אלוהים גיבור או נבל? (מיכל ברק מאור, עירוני א', שכבת י')

# data[].attributes.subject
האם אלוהים גיבור או נבל? (מיכל ברק מאור, עירוני א', שכבת י')

# data[].attributes.body
כשאני מלמדת את סיפור מגדל בבל במסגרת מעגלי שייכות אני שואלת את התלמידים איזו מוסיקה הם היו שמים ברקע, לו היה הסיפור מצטלם כמו סרט. השאלה מבקשת להצביע על הפרשניות השונות שאפשר לתת להתערבותו של אלוהים בסיפור, כמפריע לבני האדם להשיג את מטרתם או כגיבור שמונע מהם להתקדם אל עבר אסון. האם המוסיקה מצביעה על מתח, דאגה, חשש, התרגשות, התלהבות או שמחה? השאלה טובה בעיני כי היא מחייבת את התלמידים לנקוט עמדה פרשנית, בצורה שמאפשרת להם גם להביא את עצמם אל הטקסט ומהווה גם שאילת דריכה לקראת הטקסט של ליבוביץ בהמשך החוברת.

# data[].attributes.headline
למה כדאי ללמוד מחשבת ישראל? (דניאל אלימלך, עירוני א', שכבת ז')

# data[].attributes.subject
למה כדאי ללמוד מחשבת ישראל? (דניאל אלימלך, עירוני א', שכבת ז')

# data[].attributes.body
זו שאלה שאני פותחת איתה בכל שנה בשכבת ז' והיא מלווה אותנו לאורך השנה, ולפעמים גם לשכבת ח' :) היא מספקת לתלמידים.ות זמן לחשוב על מה שעושים בשיעור, ולמצוא בו יתרונות וחסרונות. היא מאפשרת חשיבה על הלמידה בבית הספר בכלל, ובשיעורי מחשבת בפרט באופן שמזמין את התלמיד.ה למצוא את עצמו.ה בתוך השיער.

# data[].attributes.body
השאלה הטובה שבחרתי משיעור "שמונה פרקים" היא שאלה מהספר, על הפרק החמישי:  האם לדעתכם יש תכלית שראוי להקדיש לה את החיים?
(עידית מור )

העליתי את השאלה לאחר שעסקנו בדמויות שהקדישו את חייהן למטרה כלשהי, כמו מארי קירי, כפתיחה לפרק החמישי. התלמידים מאד התעניינו בדמויות אלה.

כשהצגתי את השאלה על התכלית התגובות היו: וואו, מה זה השאלה הזאת עכשיו? אף פעם לא חשבתי על זה, שאלה ממש קשה.. לאחר שנרגעו מההפתעה החלו לענות. דוגמאות : "צריך שתהיינה כמה מטרות, לא אחת, זה לא הגיוני להקדיש את כל החיים למשהו אחד", "איך אפשר לדעת מהי תכלית חיי? בטח לא בגיל שלי". "מפחיד לחשוב על כך", "חשוב לחשוב על כך ולכוון את עצמי אל העתיד לפי זה". "אני לא באמת יודעת מהי התכלית אך אני רוצה שתהיה לי אחת כזאת".

הרגשתי שזה היה משמעותי. לא כולם ענו, חלק לא הצליחו לגבש לעצמם דעה, אך כולם היו חלק מהדיון, גם אם רק בהקשבה.

אני מאד אוהבת את השאלה הזאת ש"זורקת" לכל  מיני כיוונים. ראשית מהי "תכלית" לעומת "מטרה", האם יש להקדיש את החיים למשהו בכלל או לא. בנקודת הזמן הזו בכיתה י"ב התלמידים מחפשים את עצמם ואת עתידם, עם סיומן של 12 שנים מוכרות במערכת החינוך ויציאה לחיים האמיתיים. הם בודקים אפשרויות של מכינות קדם צבאיות ושנת שירות, וכמובן עסוקים במיונים לצבא. השאלה גרמה לחלק מהתלמידים לחשוב מעבר לקונקרטי אל דברים מופשטים יותר. וכמובן הקשר של השאלה ל"שמונה פרקים" והעמקה בדברי הרמב"ם.

# data[].attributes.headline
הוד זגורי ויטנברג ביה"ס זיו

# data[].attributes.subject
הוד זגורי ויטנברג ביה"ס זיו

# data[].attributes.body
השאלה היפה שנשאלה אצלי בשיעורי מחשבת ישראל... האמת שלאחרונה נשאלו מספר שאלו מעניינות מאתגרות ויפות... השאלה נשאלה במסגרת לימוד שמונה פרקים לרמב"ם במגמה כיתה יא... השאלה הטובה אבל והמעניינת באמת שנשאלה היא שאלה אודות היחס של הרמב"ם לאסלאם.. האם הרמבם מאמין שאדם מוסלמי יכול להיות המעולה או הכובש את יצרו או שכדי להגיע למעלות רוחניות ושכליות גבוהות אלו חייב להיות יהודי? שאלה זו נשאלה בגלל שהדגשתי כי הרמבם מתייחס לחז"ל ולפילוסופים היווניים אשר בשניהם הוא מזהה מקור סמכות. השאלה על האסלאם הייתה אפוא במקום על רקע הערצתו הלא סמויה של הרמבם לתרבות ודת זו.

# data[].attributes.headline
האם מי שמקיים את כל המצוות הוא אדם טוב? (ירין רבן, שמונה פרקים)

# data[].attributes.subject
האם מי שמקיים את כל המצוות הוא אדם טוב? (ירין רבן, שמונה פרקים)

# data[].attributes.body
השאלה נשאלה דווקא לא בשיעור שלי, אלא בשיעור שצפיתי בו, של עמיתי נמרוד מצוות מחשבת ישראל. הנושא היה מטרת המצוות אצל הרמב״ם (שמונה פרקים) והשאלה הייתה מעולה כי היא בכלל לא נשאלה על הרמב״ם, היא נשאלה כשאלה כללית על העולם: האם מי שמקיים תרי״ג מצוות הוא בהכרח אדם טוב? זו שאלה שמצד אחד זורקת אותנו לחומר ומושכת אותנו ״לשאול״ את הרמב״ם מה דעתו, ומצד שני גם מאפשרת לכל אחד ואחת בכיתה לענות. בנוסף, היא שואלת גם על אתיקה וגם על מעמדה של התורה. וגם, היא רומזת על הפער שבין קיום מצוות למוסר.